Skolelinux architecture document - en to unknown language translation catalogue (41 entries)

en: Skolelinux - Architecture
target: Skolelinux - Arkitekturbeskrivelse

en: Network
target: Nettverk

en: Services
target: Tjenester

en: Centralized logging [syslog]
target: Sentralisert logging [syslog]

en: DNS(Bind?)[domain]
target: DNS (Bind?) [domain]

en: Automatic networkconfiguration of machines(DHCP)[bootps]
target: Automatisk nettverksoppsett av maskiner (DHCP)[bootps]

en: Clocksynchronization (NTP)[ntp]
target: Klokkesynkronisering (NTP) [ntp]

en: Home directories via network file system (SMB/NFS/Appletalk)[homes]
target: Hjemmeomr�er via nettverksfilsystem (SMB/NFS/Appletalk) [homes]

en: Elektronic postoffice(Limacute) [postoffice]
target: Elektronisk postkontor [postoffice]

en: Directoryservice(OpenLDAP)[ldap]
target: Katalogtjeneste (OpenLDAP) [ldap]

en: Webserver (Apache/PHP/eZ)[www]
target: webtjener (Apache/PHP/eZ) [www]

en: SQL server (PostgreSQL)[database]
target: SQL tjener (PostgreSQL) [database]

en: Central backup (?) [backup]
target: Sentral backup (?) [backup]

en: Web-cache / proxy (Squid)[webcache]
target: web-cache / proxy (Squid) [webcache]

en: Printing(CUPS) [ipp]
target: Utskrift (CUPS) [ipp]

en: Remote login (OpenSSH) [ssh]
target: Fjerninnlogging (OpenSSH) [ssh]

en: Automatic configuring [cfengine]
target: Automatisert oppsettstyring [cfengine]

en: Thin client servers (LTSP) [ltsp-server-\#]
target: Tjenere for tynne klienter (LTSP) [ltsp-server-\#]

en: Centralized logging is set up so that all machines send their syslog messages to the server. The syslog service is set up so that it only accepts incoming messages from the local network.
target: Sentralisert logging settes opp slik at alle maskinene sender sine syslog-meldinger til tjeneren. syslog-tjenesten settes opp slik at den kun aksepterer innkommende meldinger fra lokalnettet.

en: Thin client services
target: Tjenester for tynne klienter

en: The thin client server is set up to receive syslog from the thin clients, and forward these messages to the central syslog recipient.
target: Tynnklient-tjeneren settes opp til �motta syslog fra tynnklientene, og til �videreformidle disse meldingene til det sentrale syslog-mottaket.

en: Oops, the thin clients don't have uniqe names across LTSP servers. How can we identify which client is logged onto what on the central server?
target: Hm, tynnklientene har ikke unike navn p�tvers av LTSP-tjenerne. Hvordan identifiserer vi hvilket tynnklient som logget hva til den sentrale maskinen?

en: Administration
target: Drift

en: All the linux machines that are installed by means of the Skolelinux CD will be administrable from a central computer, most likely the server. It will be possible to login to all machines by ssh, and thereby have full access to the machines
target: Alle linux-maskinene som installeres ved hjelp av Skolelinux-CDen skal la seg administrere fra en sentral maskin, fortrinnsvis tjenermaskinen. En skal kunne logge inn p�alle maskinene vha ssh, og dermed ha full tilgang til maskinene.

en: We use cfengine to edit configuration files. These files are updated from the server to the clients. In order to change the client configuration, it suffices to edit the server configuration and let the automatation distribute the changes.
target: Vi bruker cfengine til �redigere oppsettfiler. Disse filene oppdateres fra tjeneren til klientene. For �endre oppsett p�klientene s�er det nok �endre p�oppsettet p�tjeneren og la automatikken spre endringene.

en: All user information is kept in an SQL database. Updates of user accounts are made against this database. The information is exported to an LDAP directory which is used by the clients for user authentication.
target: Informasjon om alle brukerne ligger i SQL-database. Oppdatering av brukere skjer mot denne databasen. Informasjonen eksporteres til en LDAP-katalog som brukes av klientene for brukerautentisering.

en: Installation
target: Installasjon

en: Installation is possible either from a CD or by a diskette from server.
target: Installasjon skal kunne foreg�enten fra CD, eller vha. diskett fra tjener.

en: The aim is to be able to install a server from CD, and install clients over the network by booting all other machines from the network. The installation has to work without access to the Internet.
target: M�et er at en skal kunne installere en tjener fra CD, og resten av klientene over nettet ved �boote alle de andre maskinene fra nettet. Installasjon m�fungere helt uten tilgang til Internet.

en: File system access configuration
target: Kontooppsett p�filsystemet

en: Each Skolelinux user account is assigned a section of the file system on the file server. This section (home directory) contains the user's configuration files, documents, email and web pages. Some of the files should be set to have read access for other users on the system, some should be readable by everyone on the internet, and some should not be accessible for reading by anyone but the user.
target: En brukerkonto i Skolelinux har et omr�e p�filsystemet til filtjeneren tilknyttet seg. Dette omr�et inneholder brukerens oppsettfiler, dokumenter, email og websider. Noen av filene skal v�e lesbare for andre brukere, noen skal v�e lesbare for alle p�web, og noen av filene skal ikke v�e lesbare for andre enn brukeren selv.

en: To ensure that all disks that are used for user directories or shared directories can be uniquely named across all the computers in the installation, they can be mounted as <filename>/skole/<replaceable>host</replaceable>/<replaceable>directory</replaceable>/</filename>. Initially, one directory is created on the file server, <filename>/skole/tjener/home0/</filename>, in which all the user accounts are created. More directories may then be created when needed, to accomodate particular user groups or particular patterns of usage.
target: For �sikre at alle disker som brukes til brukeromr�er eller fellesomr�er kan navngis unikt p�tvers av alle maskinene i en installasjon, s�kan disse monteres som <filename>/skole/<replaceable>maskin</replaceable>/<replaceable>omr�e</replaceable>/</filename>. I utgangspunktet opprettes et omr�e p�filtjeneren, <filename>/skole/tjener/home0/</filename>, der alle brukerkontoer opprettes. Ved behov kan det opprettes flere omr�er, enten for bestemte brukergrupper, eller for bestemte bruksmnstre.

en: To enable shared file access control using the file groups, each user must be assigned a primary group with no other members. The name of this private group should be identical to the username. <footnote> <para> <ulink url="http://www.redhat.com/docs/manuals/linux/RHL-9-Manual/ref-guide/s1-users-groups-private-groups.html"><citetitle>More info on private groups</citetitle></ulink> is available from Redhat. </para> </footnote> This allows for all new files created by the user to be set with full access for the file's group. Together with set-gid bit on directories and inheritance of rights, this enables controlled file sharing between the members of a file group. Therefore, the users' umask should be 00X. <footnote> <para> If all users initially should be able to read newly created files, then X=2. If only the relevant group should be given initial read access then X=7. </para> </footnote>.
target: For �muliggjre tilgangskontroll av fildeling ved bruk av filgruppene, s�m�hver bruker ha som sin prim�gruppe en gruppe der ingen andre brukere er medlem. Denne private gruppen skal ha samme navn som brukeren den tilhrer <footnote> <para> <ulink url="http://www.redhat.com/docs/manuals/linux/RHL-9-Manual/ref-guide/s1-users-groups-private-groups.html"><citetitle>Mer info om private grupper</citetitle></ulink> er tilgjengelig fra RedHat </para> </footnote> . Denne private gruppen muliggjr at alle nye filer som brukeren oppretter opprettes med full tilgang til filens gruppe. Sammen med set-gid bit p�kataloger og arv av rettigheter muliggjr dette kontrollert fildeling mellom medlemmene i en filgruppe. Brukernes umask skal derfor v�e 00X

en: The initial access settings for newly created files is a matter of policy. They may either be set to give read access to everybody, which can later be removed by explicit user action, or they may be initially blocked, necessiating user action to make them accessible. The first approach encourages knowledge sharing, and makes the system more transparent, whereas the second method decreases the risk of unwanted spreading of sensitive information. The problem with the first solution is that it is not apparent to the users that the material they create will be accessible to all other users. This is detectable only upon inspection of other users' directories, where one can see that the files are readable. The problem with the second solution is that few people are likely to make their files accessible, even if they do not contain sensitive information and the content would be helpful to inquisitive users who want to learn how others have solved particular problems (typically configuration issues).
target: X=2 hvis alle brukere i utgangspunktet skal f�lese nyopprettede filer og X=7 hvis kun relevant gruppe i utgangspunktet skal f�lese nyopprettede filer.

en: Suggestion: The files are initially set to be readable by all, but particular directories are created in which the content is initially blocked. This will simplify deciding whether the file should be made readable or not. Concretely, umask should be set to 002, and <filename>~/</filename> created with priviliges 0775, <filename>~/priv/</filename> given 0750,and <filename>~/pub/</filename> given 0775. Files that should not be readable by others should be put in <filename>~/priv/</filename>, whereas public files will be put in <filename>~/pub/</filename>. Other files will initially be accessible, but may be blocked as needed.
target: Det er et politisk sprsm� hvordan tilgangen til nyopprettede filer p�brukerens omr�e skal v�e. De kan enten v�e lesbare for alle og sperres med en aktiv handling fra brukeren, eller de kan v�e sperret i utgangspunktet og m�gjres tilgjengelig for alle ved en aktiv handling. Den frste tiln�mingen legger opp til kunnskapsdeling og gjr systemet mer gjennomsiktig. Den andre gjr det mindre sannsynlig at informasjon kommer p�avveie. Problemet med den frste lsningen er at det er lite synlig for brukerne at det de lagrer er tilgjengelig for alle de andre brukerne. Dette oppdages frst n� en forsker �se i de andre brukernes omr�er, og en ser at filene der er lesbare. Problemet med den andre lsningen er at de f�reste vil gjre sine filer tilgjengelig, selv om de ikke inneholder flsom informasjon og at innholdet ville hjulpet nysgjerrige brukere som vil l�e hvordan andre brukere har lst sine problemer (typisk oppsettfiler).

en: ssh requires that the home directory can only be written to by the owner, thus the maximum access privilege for <filename>~/</filename> is 755.
target: Forslag: Filene er i utgangspunktet lesbare for alle, men det opprettes kataloger der innholdet vil v�e skjult for alle for � gjre det enklere �velge om filene skal v�e tilgjengelige eller ikke. Konkret da at umask settes til 002, og at det opprettes <filename>~/</filename> med rettigheter 0775, <filename>~/priv/</filename> med 0750 og <filename>~/pub/</filename> med 0775. Filer som skal v�e skjult legges i priv, filer som skal v�e offentlige legges i <filename>~/pub/</filename>. De andre er i utgangspunktet tilgjengelige, men kan sperres ved behov.

en: - access to home directories (*~/.)? - home directories - shared directories?
target: ssh krever at hjemmeomr�et ikke skal v�e skrivbart for andre eier. Det gir max 755 som rettighet p�~/

en: Keywords
target: - tilgang til hjemmeomr�er (~/.)? - hjemmeomr�er - fellesomr�er?

en: These are random notes concerning things which should be included in this document.
target: Stikkord

en: Centralized user database with grouping and the ability to control which groups have access to which machines.
target: Dette er tilfeldige notater over ting som skal inn i resten av dokumentet

en: Grouping of machines and ability to control access to network services for these groups (acces blocking to Internet via squid)
target: sentralisert brukerdatabase med gruppering og mulighet for �styre hvilke grupper som f� bruke (logge inn p� hvilke maskiner.
