Skolelinux ICT Handbook - en to unknown language translation catalogue (534 entries)

note: Tag: title
en: ICT administration manual for Skolelinux
target: IKT-driftshåndbok for Skolelinux

note: Tag: holder
en: Vibeke Braaten, Christian Juell, Tor Harald Nordnes and Truls Teigen
target: Vibeke Braaten, Christian Juell, Tor Harald Nordnes og Truls Teigen

note: Tag: remark
en: The document has subsequently been revised by, among others, Klaus Ade Johnstad, Petter Reinholdtsen and Harald Thingelstad.
target: Dokumentet er senere revidert av, blant andre, Klaus Ade Johnstad, Petter Reinholdtsen og Harald Thingelstad.

note: Tag: title
en: Skolelinux background
target: Bakgrunn for Skolelinux

note: Tag: para
en: A voluntary communal effort was started in the summer of 2001 to make free software available for schools. This collaborative project has a twofold objective. On the one hand, the project aims at reducing the schools' software budgets. On the other, the project will offer software which meets the official requirements for electronic tools in Norwegian schools.
target: Sommeren 2001 ble det satt i gang en dugnad for fri programvare for skolene. Dugnaden skal tjene to formål. Det ene er å senke de årlige utgiftene til programvare som skolene har, og det andre formålet er å ha en programvare som følger reglementet til bruk av elektroniske hjelpemidler i skolen.

note: Tag: para
en: The project leader and pioneer for Skolelinux is Knut Yrvin. About 30 other computer savvy persons have, without compensation, used their spare time to develop free software in order to create a Skolelinux distribution. Things needing adjustment include language <footnote> <para> so that all programs are in Bokmaal, Nynorsk and Sami </para> </footnote> , technical issues, and setup configuration to ensure the proper working of applications and services.
target: Pioner og prosjektleder for skolelinux prosjektet er Knut Yrvin, samt 30 datakyndige personer, har benyttet sin fritid til å utvikle fri programvare slik at Skolelinux-distribusjon er tilpasset norske skoler. Ting som må tilpasses er språket<footnote><para> slik at alle programmer er på bokmål, nynorsk og samisk </para> </footnote> , tekniske deler og konfigurering av oppsett slik at programmer og tjenester fungerer slik de skal.

note: Tag: para
en: It should be obvious from the name <quote>Skolelinux</quote> (Linux for Schools) that the software is based on Linux, which is <quote>open source</quote> or free software. This makes it possible for users and developers to modify and re-publish the source code. Such open licenses also makes it possible to translate applications to any desired language, as well as tailor the distribution to the needs of schools.
target: Som alle sikkert har lagt merke til ved navnet <quote>Skolelinux</quote>, så baserer programvaren seg på Linux. Dette kommer av at Linux er <quote>open source</quote>, eller fri programvare, som gir brukere eller utviklere muligheten til å endre og republisere kildekoden. Slike åpne lisenser gjør det mulig å oversette programmer til målformen som ønskes samt skreddersy en løsning som passer for skolene.

note: Tag: para
en: The suite of programs consists of user software for workstations, services and server software. <footnote> <para> The expression ``server'' is often used in this connection. </para> </footnote> The collection of applications and services will be put together according to what is needed in order to offer pupils the electronic tools they require, and what is needed to run a network in an efficient manner.
target: Programpakken består av brukerprogrammer for arbeidsstasjoner, tjenester og programmer for tjener<footnote><para> Mange bruker uttrykket <quote>server</quote> i denne sammenhengen. </para> </footnote>-maskinene. Sammensetningen av programmer og tjenester skal være det som trengs for at elevene får de elektroniske hjelpemidlene de har behov for, og det som skal til for å drifte et nettverk på en effektiv måte.

note: Tag: para
en: The Skolelinux project is not aimed at competing with other suppliers in the market, but will be a solid and cheap alternative to current systems. It achieves this in part because Linux will function on hardware old enough to not support other up-to-date systems. Linux is cost effective, both with regard to hardware requirements and the cost of software.
target: Skolelinux forsøker ikke å konkurrere ut andre aktører på markedet, men det er et meget godt og rimeligere alternativ i forhold til andre nåværende systemer. Et argument er at Linux kan fungere på maskiner som er så gamle at de knapt vil fungere med andre systemer. Linux er kostnadseffektivt, både med tanke på maskinvarekrav og utgifter til programvare.

note: Tag: para
en: Computer software changes rapidly, and pupils should be able to handle the software they will encounter in school and at work for many years to come. Therefore, it is important for the pupils to become able to make use of electronic tools in general, not just learn <quote>recepies</quote> for handling specific applications by heart.
target: Dataprogrammer endrer seg raskt, og elevene skal lære å håndtere de programmene man møter i skole- og arbeidsliv i mange år framover. Det er derfor viktig for elevene å kunne benytte elektroniske hjelpemidler generelt, ikke bare lære oppskrifter på hvordan man skal håndtere enkelte produkter.

note: Tag: para
en: Large sections of the IT industry now agrees that open software such as Linux will form a common foundation for the majority of the tools that are used. There's simply a limit to how many times one will agree to pay for the very same basic tools that one has been using for years. It thus seems fairly certain that pupils will reencounter free, recyclable software at later points in their lives.
target: Store deler av databransjen ser også at frie systemer som Linux i vil danne en felles basis for størsteparten av verktøyene vi bruker. Det er ganske enkelt en grense for hvor mange ganger man vil betale om igjen for de samme grunnleggende byggeklossene man har hatt i mange år. At elevene derfor vil møte fri gjenbruksprogramvare også senere i livet må derfor regnes som ganske sikkert.

note: Tag: para
en: The Skolelinux distribution also meets the requirements of the Norwegian <quote>Fiberskolen</quote> (fiber networks in schools) project, which aims to give all schools access to broadband networks.
target: Skolelinux følger også kravene til prosjektet <quote>Fiberskolen</quote> som skal gi skolene tilgang til høyhastighetsnett i fremtiden.

note: Tag: title
en: Guide to the ICT administration manual
target: Leserveiledning til IKT-driftshåndbok

note: Tag: para
en: This book has been made specifically by the Skolelinux project to assist the system administrator.It should be of help in getting to know various packages and services included in the software suite. Knowing what the different parts are, and where they are, simplifies administration, maintenance and securing of the system.
target: Denne boken er laget spesielt av Skolelinux til IKT-driftsansvarlig. Den skal hjelpe IKT-driftsansvarlig å bli kjent med de forskjellige programmer og tjenester som er med i programpakken. Ved kjennskap til hva som er hva, og hva som er hvor, så blir enkelt å drifte, vedlikeholde og sikre systemet.

note: Tag: para
en: This book requires no more than basic knowledge of computers, i.e. the reader should have some experience using a computer, and know the difference between a mouse and a keyboard. As all applications and services are new to most people, we will take you carefully through a test installation. This is followed by a description of software packages that are worth knowing about, particularly on the server side.
target: Boken forutsetter kun litt grunnkunnskaper innen data, det vil si at leseren må ha benyttet en datamaskin før, og vet forskjellen mellom mus og tastatur. Siden alle programmer og tjenester er nye for de aller fleste så kommer vi til å gå nøye gjennom en testinstallasjon. Som er oppfulgt av en beskrivelse av de programmene som er verd å kjennskap til, dette gjelder spesielt på tjener-siden.

note: Tag: para
en: This book is meant to be a <quote>howto</quote> for getting started with the installation and configuration of the Skolelinux distribution. It also deals with how to administer and maintain the system. First and foremost, it is an introduction to Skolelinux which will help a system administrator in the initial phase.
target: Boken er ment som en veiledning til hvordan en kommer i gang med installasjon og oppsett av Skolelinux. Den tar også for seg hvordan man kan drifte og vedlikeholde systemet. Mest av alt er den en introduksjon av Skolelinux slik driftsansvarlig kommer igang med med å bruke det.

note: Tag: title
en: Parts of the book
target: Inndeling av boken

note: Tag: para
en: It is very important for this book to be written in an understandable manner, so that the switch from other systems will be as smooth as possible. If there is any information here that you feel is unclear, or which is missing from the book, please contact us at linuxiskolen@skolelinux.no, and we will look into it.
target: Det er viktig at denne boken er skrevet på en forståelig måte slik at overgangen mellom systemer blir så enkel som mulig. Hvis det er noe dere føler er uklar eller har blitt utelukket fra boken som burde vært med så ta kontakt med linuxiskolen@skolelinux.no så skal vi se nærmere på det.

note: Tag: para
en: The objective of this chapter is to provide a step-by-step description of how a test installation of Skolelinux should be carried out, so that you, the system administrator, will encounter as few problems as possible. The installation itself is constructed along a <quote>cake</quote> model, where each slice of the cake is a part of the complete test system. Each slice is made up of smaller parts, an each part is described in detail. When all the slices are put together, a complete cake emerges, and we have reached our goal of having a functioning and user-friendly system.
target: Målet med dette kapittelet er å beskrive punkt for punkt for hvordan en testinstallasjon i skolelinux bør gjøres. Slik at dere, driftsansvarlige, vil få minimalt med problemer under oppstarten. Selve testinstallasjonen er bygd opp etter en kake-modell, der hvert kakestykke er en del av det komplette testsystemet. Og hvert kakestykke er igjen delt opp i mindre deler, slik at hver del blir beskrevet til minste detalj. Når vi har satt sammen alle kakestykkene vil vi komme frem til et komplett kake som er målet. Altså et fungerende og brukervennlig system.

note: Tag: title
en: List of equipment for the test installation
target: Utstyrsliste for testinstallasjon

note: Tag: para
en: Before we start out making the cake, it is important that we have all necessary ingredients. Without these, it will be hard to follow the recipe. The main ingredients are:
target: Før vi begynner å lage kaken så er det viktig å ha alle ingrediensene som skal være med. Uten disse delene er det vanskelig å følge oppskriften. Det kaken skal bestå av er:

note: Tag: para
en: 1 Server computer
target: 1 Tjenermaskin

note: Tag: para
en: 2 Thin client computers
target: 2 Tynnklientmaskiner

note: Tag: para
en: 1 Workstation computer
target: 1 Arbeidsstasjonsmaskin

note: Tag: para
en: 1 Printer
target: 1 Skriver

note: Tag: para
en: 5 Network cables
target: 5 Nettverkskabler

note: Tag: para
en: 1 Existing connection to the internet (and possiby other networks).
target: 1 Eksisterende tilkopling til internett og eventuelt annet nettverk.

note: Tag: para
en: 1 Skolelinux distribution
target: 1 Skolelinux distribusjon

note: Tag: para
en: There are three different types of computers on this list. The reason for this is that they have different hardware specifications, with regard to CPU speed, memory size and type of harddrive. The server should be a relatively powerful machine, exactly _how_ powerful depends on exactly what tasks it is actually meant to fulfill. In this case the server computer will be used as a thin client server, so the specifications depend on how many thin clients it will be serving.
target: Det er her tre forskjellige typer maskiner som er satt opp på listen. Det kommer av at de har forskjellige maskinvarespesifikasjoner, med tanke på hastighet på prosessor, og størrelse på minne og harddisk. Tjenermaskinen bør være en relativt kraftig maskin, hvor kraftig avhenger av hva den egentlig skal gjøre. I vårt tilfelle skal tjenermaskinen benyttes som en tynnklienttjener, slik at størrelsen på denne bør vurderes opp mot hvor mange tynne klienter den skal drive.

note: Tag: para
en: For the network which takes care of the communication between the machines, network cables are needed, as well as a hub or router. Hubs and routers are <quote>traffic controllers</quote> that make sure more than two machines can stay in touch with each other.
target: Til nettverket, kommunikasjonen mellom maskinene, trengs nettverkskabler og også en hub eller ruter. Huber og rutere er <quote>trafikkreguleringsmaskiner</quote> som sørger for at flere enn to maskiner kan ha kontakt med hverandre.

note: Tag: para
en: There is also a need for a connection to the internet and any other outside networks that are to be used. This could be through an ISDN router, and ADSL router, a fixed broadband connection etc.
target: Det er også behov for tilkoblingspunkt mot internett og eventuelt andre steder utenfor det lokale nettverket som man måtte ha behov for. Dette være seg en ISDN-ruter, en ADSL-ruter, fastlinjeforbindelse eller liknende.

note: Tag: title
en: Hardware specifications
target: Maskinvarespesifikasjoner

note: Tag: para
en: We would like to say something about minumum specifications for the various computers and other equipment. <footnote> <para> Also known as ``hardware'' </para> </footnote> . In general, it pays to use better equipment than what is specified as the minimum requirements for a test installation. If we focus on the computers, they should all have
target: Når det gjelder maskinvare vil vi nevne noe om minimumsspesifikasjoner til de forskjellige maskinene og utstyr med tanke på maskinvare<footnote><para> Også kalt <quote>hardware</quote>- </para> </footnote> . Totalt sett er det mer lønnsomt å benytte bedre utstyr enn det som er beskrevet som minimumskrav til testinstallasjon. Tar vi for oss selve maskinene bør alle inneholde:

note: Tag: para
en: pci/agp type video card
target: skjermkort av type pci/agp

note: Tag: para
en: pci type network card
target: nettverkskort av type pci

note: Tag: para
en: floppy disk drive , monitor
target: diskettstasjon, skjerm

note: Tag: para
en: Keyboard and mouse
target: tastatur og mus.

note: Tag: para
en: In addition, the thin client server computer has to have two network cards, preferably two different ones.
target: I tillegg så må tjenermaskinen for tynnklienter ha to nettverkskort, helst to forskjellige

note: Tag: para
en: Minmum requirements for a thin client server serving up to 4 thin clients are:
target: Minimumskrav for tynnklienttjener som skal betjene opptil 4 tynnklienter er:

note: Tag: para
en: Processor: 300MHz,
target: Prosessor: 300MHz,

note: Tag: para
en: Memory (RAM) : 256 MiB
target: Minne (RAM) : 256 MiB

note: Tag: para
en: If more than 4 thin clients are to be served, the computer must be upgraded.
target: Ved betjening av flere enn fire tynnklienter må maskinen oppgraderes.

note: Tag: para
en: A workstation should at least have:
target: En arbeidsstasjon bør minst ha:

note: Tag: para
en: Processor: 150 MHz
target: Prosessor: 150 MHz

note: Tag: para
en: Memory: 64 MiB
target: Minne: 64 MiB

note: Tag: para
en: Minimum requirements for a thin client machine:
target: En tynnklient krever minimum:

note: Tag: para
en: Processor: 80 MHz
target: Prosessor: 80 MHz

note: Tag: para
en: Memory: 24 MiB
target: Minne: 24 MiB

note: Tag: para
en: pci/agp type video card is not necessary
target: Det er ikke nødvendig med pci/agp skjermkort

note: Tag: para
en: The minimum specifications for a HUB are:
target: Minimums-spesifikasjon for en HUB er:

note: Tag: para
en: Speed: 10 Mb/s
target: Hastighet: 10 Mb/s

note: Tag: para
en: Ports: 4
target: Porter: 4 stk

note: Tag: para
en: Now that we have been through the computer requirements, what remains is the printer, network cables and existing connections. The printer should be a normal printer, the network cables should fit the network cards and the HUB. We assume there is an existing network at the site, which the system should be tested against.
target: Nå som vi har satt opp kravene for det som må til av maskinvare, gjenstår det skriver, nettverkskabler og eksisterende tilkobling. Av skriver forventes det en vanlig skriver, og nettverkskablene må passe til nettverkskort og HUB. Det antas her at det er et eksisterende nettverk på stedet som systemet skal testes mot.

note: Tag: para
en: We are now done with the requirements for conducting a test installation of the Skolelinux distribution, and will proceed to the installation itself.
target: Nå har vi gjennomgått hva som er nødvendig for å gjennomføre en testinstallasjon av Skolelinux-distribusjonen. Vi vil nå bevege oss over til selve installasjonen.

note: Tag: title
en: Installation of thin client server profile
target: Installasjon av tynnklienttjener- og tjenerprofil

note: Tag: para
en: The first slice of this cake of ours is to get Skolelinux installed on a server for the thin clients.
target: Den første delen av kaka vår er å få installert Skolelinux-distribusjonen på en tjenermaskin for tynnklientene.

note: Tag: para
en: The requirements listed above represent the absolute lower limit for hardware to be able to run the Skolelinux server. It really pays to use a machine with somewhat better specifications, to avoid capacity problems. And if the thin clients and the server are to have internet access, the server must have two network cards. Before you start installing, you connect the cable from the existing network to the upper of the two network cards. It is also important to remember that the installation is going to ERASE everything on your harddrive, so if there's anything there you'd like to keep, now is the last time to make a backup of your data.
target: Kravene for maskinen er som nevnt over et minimum. Det kan være lønnsomt å overstige spesifikasjonene som er satt opp, slik at det ikke blir kapasitetsproblemer. Og hvis tynnklientene og tjeneren skal ha tilgang til Internett må tjenermaskinen ha to nettverkskort i seg. Før du begynner å installere kobler du ledningen fra det eksisterende nettverket inn i det øverste av de to nettverkskortene. Det er også viktig å ha i bakhodet at installasjonen kommer til å slette alt som er på harddisken din, slik at hvis du har noe viktig på harddisken bør du ta sikkerhetskopi av dette.

note: Tag: para
en: Now that you are in the BIOS, you must set the computer's BOOT sequence to start from CD-ROM. Then you save your changes and end the BIOS setup.
target: Når du nå er inne i BIOS så må du sette maskinen sin BOOT(oppstart) sekvens til å starte fra cd-rom. Nå må du lagre dine endringer og og avslutte BIOS-programmet.

note: Tag: para
en: If you are not able to start the machine from the CD-ROM player, you will have to use floppy disks. There are different floppies, depending on the reasonn you cannot start the installation directly from CD-ROM. You find them on the Skolelinux CD in the <quote>install</quote>-directory. There you will also find the program rawrite2.exe, which you need to make these floppy disks from an MS Windows machine.
target: Hvis du ikke kan starte maskinen fra cd-rom-spilleren, så må du bruke disketter. Litt avhengig av årsaken til at du ikke kan starte installasjonen direkte fra cdrom, så finnes det flere forskjellige disketter. Disse finner du på Skolelinux-cden liggende i katalogen install, der finner du også programet rawrite2.exe som du trenger for å kunne lage disse diskettene fra en MSWindows-maskin.

note: Tag: title
en: Normally, the machine can boot from CD-ROM, but is not able to do so with Skolelinux
target: Maskinen kan normalt boote fra cdrom, men klarer det ikke med Skolelinux

note: Tag: para
en: Make a start floppy from the file sbm.bin. On a linux/unix computer you do the following as root:
target: Lag en startdiskett av fila sbm.bin. Fra en linux/unixmaskin gjør du som root:

note: Tag: para
en: On an MS Windows machine you doubleclick on rawrite2.exe, and type
target: fra en MSWindows-maskin dobbeltklikker du på rawrite2.exe, og skriver inn

note: Tag: para
en: and then
target: og så

note: Tag: para
en: You can start the installation from this floppy disk . Later, when installing the packages, you will have access to the Skolelinux CD.
target: Denne disketten kan du starte installasjonen fra. Senere, ved installering av programmene, vil du få tilgang til Skolelinux-cden.

note: Tag: title
en: The computer is not able to boot from CD-ROM
target: Maskinen kan ikke boote fra cdrom

note: Tag: title
en: Installation from CD
target: Installasjon fra CD

note: Tag: para
en: After the BIOS is correctly configured, you can insert the CD in the machine and restart it. Now the installation process begin.
target: Etter at BIOS er satt riktig opp kan du putte cd-en i maskinen og starte den om igjen. Nå begynner installasjonsprosessen.

note: Tag: para
en: There are four function options:
target: Oppgavevalgene har tre varianter:

note: Tag: para
en: LTSP-server (thin client server)
target: LTSP-server

note: Tag: para
en: All of these may be combined, but there shall only be _one_ server on a network in a Skolelinux installation.
target: Alle disse kan kombineres, men det skal kun være _en_ server på hvert nettverk i en Skolelinux-installasjon.

note: Tag: para
en: Follow the instructions on the screen. Remember that you will be installing a thin client server on the machine, so that you may connect thin clients to it later.
target: Følg instruksjonene som kommer på skjermen. Husk at du skal installere en tynnklienttjener på maskinen, slik at du kan koble tynnklienter mot den senere.

note: Tag: para
en: We will go through what is to be done step-by-step.
target: Vi skal gå gjennom en punktvis liste over hva som skal gjøres.

note: Tag: para
en: What should be at the top of the menu field is indicated in bold.
target: I fete typer gjengis hva som skal stå i toppen av menyfeltet.

note: Tag: para
en: how the Skolelinux CD should be installed. The description here may deviate somewhat from your experience, depending on the make of your computer.
target: hvordan Skolelinux-CDen skal installeres. Beskrivelsen kan avvike noe fra det du opplever, avhenging av hvordan maskinen din er bygget opp.

note: Tag: para
en: In the following guidelines, the first part consist of a point in the text at the top of the screen. The next parts are the choices we have inserted in sequence. Comments to aid the readers has been added in parentheses.
target: Veiledningen som følger er den første delen av et punkt ledeteksten i toppen av skjermbildet. De neste delene er valgene vi har satt inn i rekkefølge. Det som står i parenteser er kommentarer som er lagt til for å hjelpe leseren.

note: Tag: para
en: First part of the installation (debian-installer)
target: Første del av installasjonen (debian-installer)

note: Tag: para
en: Boot from CD. Push &lsqb;enter&rsqb; at the 'boot:' prompt, and wait for a menu with two options to appear.
target: Boot fra CD. Trykk &lsqb;enter&rsqb; ved 'boot:'-prompt, og vent til det kommer opp en meny med to valg.

note: Tag: para
en: Select the locale for the language and region you whish to use as standard.
target: Velg locale for det språket og regionen du ønsker å bruke som standard.

note: Tag: para
en: Select what package profiles should be installed on the computer.The chosen package profiles are marked <quote>(selected)</quote>. The choice of profile controls the partitioning and installation of packages.
target: Velg ut hvilke pakkeprofiler som skal installeres på maskinen. De valgte pakkeprofilene blir markert med <quote>(selected)</quote>. Valg av profil styrer partisjoneringen og installasjon av pakker.

note: Tag: para
en: Answer 'yes' (&lsqb;enter&rsqb;) to the question of whether it is OK to lose all data on the harddrive. This choice will _REMOVE ALL DATA ON ALL HARDDRIVES ON THE MACHINE_!! Answer 'no' if you are not prepared to lose all data on the computer's harddrives.
target: Svar 'yes' på spørsmål om det er greit å miste alle data på harddisken. Dette valget vil _SLETTE ALLE DATA PÅ ALLE HARDDISKENE I MASKINEN_! Svar 'no' hvis du ikke er klart til å miste alle data på alle datamaskinens harddisker.

note: Tag: para
en: Answer 'Continue' when asked to remove the CD and prepare the machine for boot from hard disk.
target: Svar 'Continue' når du blir spurt om å fjerne CDen og forberede maskinen på å boote fra harddisk.

note: Tag: para
en: Second part of the installation (base-config)
target: Andre del av installasjonen (base-config)

note: Tag: para
en: Fix any BIOS setups so that the machine boots from the harddrive.
target: Fiks eventuelle BIOS-oppsett slik at maskinen booter fra harddisk.

note: Tag: para
en: Read and understand the information regarding root password (system administrator's password).Enter desired root password twice.
target: Les og forstå informasjonen om root-passord (sjefsbruker-passord), fyll så inn ønsket root-passord to ganger.

note: Tag: para
en: Follow the request to replace the CD that was removed for boot from CD, and push &lsqb;enter&rsqb;.
target: Følg oppfordringen om å sette på plass CD-en som ble tatt ut for boot fra CD, og trykk så &lsqb;enter&rsqb;.

note: Tag: para
en: Wait for information that the installation was successful, alternatively first a message that some things went wrong, followed by the confirmation that the installation was successful. Push &lsqb;enter&rsqb; to proceed.
target: Vent på informasjon om at installasjonen har vært vellykket, eventuelt først at noe har gått galt, og deretter at installasjonen har vært vellykket. Trykk &lsqb;enter&rsqb; for å komme videre.

note: Tag: para
en: The installation should now be finished, and everything set up to work out-of-the-box.
target: Installasjonen skal nå være over, og alt skal være satt opp til å fungere ut av boksen.

note: Tag: para
en: Log in as 'root' (system administrator), and enter the password you gave during installation.
target: Logg deg inn med sjefsbrukeren 'root' og passordet som du oppgav under installasjonen.

note: Tag: title
en: Some initial system administraton
target: Litt systemadministrasjon helt i begynnelsen.

note: Tag: para
en: Webmin is used for administering and setting up the computer. This is the tool used for adjusting network functionality, keeping track of users and a host of other tasks.
target: Til å administrere og sette opp maskina bruker vi Webmin. Dette er verktøyet du bruker til å stille inn nettverksfunksjonene, holde orden på brukere og også mange andre oppgaver.

note: Tag: para
en: Now we are going to connect to Webmin for the first time, take a peek at it, and add a few new users for the test installation. Further used of Webmin and creation of many users, e.g. a set of classes, will be described later.
target: Nå skal vi koble oss inn på Webmin for første gang, ta en titt på det, og legge til noen få nye brukere til testinstallasjonen. Videre bruk av Webmin og oppretting av mange brukere, som for eksempel et sett med klasser, skal vi inn på senere.

note: Tag: title
en: Responsibility and risk
target: Ansvar og risiko

note: Tag: para
en: Warning: The <quote>root</quote> user account, which was created during installation, is the only user that is capable of modifying all of the system. This entails the power of doing whatever you want, but also brings with it great responsibility. When you're working as root, you could very well inadvertently destroy the whole system through an oversight, and it's hardly ever possible to easily restore everything from the wastebasket.
target: Brukerkontoen root, som vi opprettet ved installasjonen, er den eneste som kan gjøre endringer på hele systemet. Dette gir makt til å gjøre hva du vil, men også ansvar. Når du arbeider som root kan du ødelegge hele systemet ved en forglemmelse, og det er sjelden slik at du bare kan hente det opp igjen fra papirkurven.

note: Tag: para
en: This is one of the reasons we are starting out on a test installation, things may go wrong without great losses.
target: Det er en av grunnene til at vi begynner med en testinstallasjon, at ting kan gå galt uten at vi mister allverden.

note: Tag: para
en: In any case, it is very important that one:
target: Uansett er det viktig at man:

note: Tag: para
en: Never log in as root unless absolutely necessary, and not stay logged in any longer than what is required.
target: Aldri logger seg inn som root med mindre man må, og aldri være logget inn lenger enn man trenger.

note: Tag: para
en: Always think twice before doing anything while logged in as root.
target: Alltid tenker deg om to ganger når du gjør noe som root.

note: Tag: para
en: Never leave the computer while logged in as root. You do not want random passers-by to have that much power over your computer. All services on a machine that others need access to over the network work perfectly fine without anyone being logged into the machine at all.
target: Aldri går fra maskinen når du er logget inn som root. Du vil <emphasis>ikke</emphasis> la tilfeldige mennesker få så mye makt over maskinen din.

note: Tag: para
en: Note: All services on a machine that other need to use over the network is working fine even if no one is logged into the machine.
target: Forøvrig: Alle tjenestene på en maskin som andre skal ha tak i over nettverket, fungerer helt fint uten at noen er logget inn på maskinen i det hele tatt.

note: Tag: para
en: Let me give you a real life example:
target: Jeg får ta et eksempel fra virkeligheten:

note: Tag: para
en: No reason for worry if this is not clear at this stage. You should have a foundation for understanding what is happening towards the end of the book, so ignore the details if this is totally new.
target: Ingen grunn til å bekymre dere dersom dere ikke forstår dette nå. Dere skal ha grunnlag for å kunne finne ut hva som skjer mot slutten av boka, så ignorer detaljene hvis dette er nytt.

note: Tag: para
en: What I forgot, was that this command not only removes what I intended to remove, but in additon removes all other files on the computer. If I had been logged in as root, I would have deleted the whole system, but fortunately, I was not. I did not have permission to delete all files on the system, which I was very happy about then and there. Nothing of consequence happened.
target: Det jeg glemte, var at denne kommandoen ikke bare sletter det jeg hadde tenkt å slette, men faktisk også alle andre filer på hele maskina. Dersom jeg hadde vært logget inn som root hadde jeg slettet hele systemet, men heldigvis var jeg ikke det. Jeg hadde ikke <emphasis>tillatelse </emphasis>til å slette alle filer på hele systemet, og det var jeg svært glad for akkurat da. Ingenting farlig hadde skjedd.

note: Tag: para
en: To repeat:
target: Altså:

note: Tag: para
en: You should never log in as root unless absolutely necessary, and not stay logged in any longer than what is required.
target: Aldri logg deg inn som root med mindre du må, og vær aldri logget inn lenger enn du trenger.

note: Tag: para
en: Never leave the computer while logged in as root. You do not want random passers-by to have that much power over your computer.
target: Går aldri fra maskinen når du er logget inn som root. Du vil <emphasis>ikke</emphasis> la tilfeldige mennesker få så mye makt over maskinen din.

note: Tag: para
en: That being said, there are limits to the amount of damage you can cause through Webmin.
target: Når det er sagt, det er begrenset hvor mye galt du kan gjøre med webmin.

note: Tag: para
en: It is not my intention here to frighten you from doing necessary work as root. The point is to not do anything without thinking first. Even walking along a regular country road is dangerous if you're not paying attention. You need to know the traffic rules to be safe in traffic.
target: Det er heller ikke meningen å skremme noen fra å gjøre det arbeidet som er nødvendig. Poenget er at man ikke skal gjøre ting uten å ha tenkt seg om. Selv det å gå på en alminnelig landevei er farlig hvis man ikke ser seg rundt. Man må kjenne trafikkreglene hvis man skal være trygg i trafikken.

note: Tag: title
en: Connecting to Webmin
target: Å koble seg inn på webmin

note: Tag: para
en: After starting a webbrowser, go to the address field and type
target: Etter å ha åpnet en nettleser går du inn på adresselinjen, og skriver inn

note: Tag: para
en: If you have entered the right user name and password, you have now entered Webmin.
target: Etter å ha skrevet inn riktig brukernavn og passord kommer du inn i Webmin.

note: Tag: title
en: Creating more users
target: Oppretting av flere brukere

note: Tag: para
en: See the section on webmin and creating of users below.
target: Se avsnitt om webmin og opprettelse av brukere senere.

note: Tag: title
en: Thin client configuration
target: Oppsett av tynnklienter

note: Tag: para
en: If you have been following the instructions so far, you have now installed the machine profile thin client server on the computer. We are now going to add another slice of the cake, by setting up a small network of thin clients.
target: Hvis du fulgte instruksjonene ved installasjon, har du installert maskinprofilen tynnklienttjener på maskinen. Vi skal nå legge til en kakebit til, vi skal sette opp et lite nettverk hvor vi benytter oss av tynnklienter.

note: Tag: para
en: First, we'll give an explanation of what thin clients are and how they function,followed by some instructions on what information is available and where to find it. Finally, we'll walk you through setting up two thin clients against the thin client server.
target: Først en forklaring på hva og hvordan tynnklienter fungerer, deretter noen instruksjoner om hva og hvor du kan hente informasjon, og til slutt settes det opp to tynnklienter mot tynnklienttjeneren.

note: Tag: title
en: Thin clients
target: Tynnklienter

note: Tag: title
en: Collecting information
target: Innhenting av informasjon

note: Tag: para
en: To be able to use a machine as a thin client, we have to know some basic facts:
target: For at vi skal kunne bruke en maskin som klient er vi avhengige av at vi vet et par ting om den:

note: Tag: para
en: The boot floppies that the terminal clients will use have to be adapted to the network card inside them. We therefore have to know which type of network card is in the client. As the manufacturer and label of a network card quite often is independant of the basic electronics, or chipset, it is important to note that it is the latter we are really after.
target: Oppstartsdiskettene som terminalklientene skal bruke er nødt til å være tilpasset nettverkskortet som sitter i dem. Vi må derfor vite hvilket nettverkskort som sitter i klienten. Ettersom produsenten og merkenavnet på et nettverkskort ofte er uanvhengig av den grunnleggende elektronikken, eller brikkesettet som det også kalles, er det viktig å få med seg at det er sistnevnte vi er ute etter.

note: Tag: para
en: Each network card comes with a unique number from the manufacturer, a so-called MAC-address, which the terminal server uses in order to recognize the computer at boot time. The MAC-address consists of six pairs of characters, separated by colons.
target: Hvert nettverkskort er levert fra fabrikken med et unikt nummer, en såkalt MAC-adresse, som terminaltjeneren bruker til å kjenne igjen maskinen under oppstart. MAC-adressen består av seks ganger to tegn, hver gruppe delt med et kolon.

note: Tag: para
en: Each terminal (thin client) will get a slightly different setting during boot, and the terminal server needs to know which machine should have which settings. It is important that the server be able to distinguish between the clients, and this is what the MAC-addresses are used for.
target: Hver enkelt terminalklient trenger litt forskjellige innstillinger når de startes opp, og terminaltjeneren må vite hvilken maskin som skal ha hvilke innstillinger. Det er viktig at tjeneren kan skille klientene fra hverandre, og MAC-adressene brukes til dette.

note: Tag: title
en: Finding out what type of network card is in the computer
target: Finne ut hva slags nettverkskort som sitter i maskinen

note: Tag: para
en: The simplest and safest way to find the necessary information, is when there is already an operating system installed on the machine. The method used depends on the operating system in question.
target: Den enkleste og tryggeste måten å finne den nødvendige informasjonen på, er når det allerede er installert et operativsystem på maskina. Metoden er litt avhengig av hvilket operativsystem som brukes.

note: Tag: term
en: Networkcard:
target: Nettverkskort:

note: Tag: para
en: Type the command 'lspci' in a terminal window. (you must be logged in as root to do this). Among the information displayed on the screen, you'll find something like '00:0a.0 Ethernet controller: Winbond Electronics Corp W89C940'. In this example, 'Winbond Electronics Corp W89C940' is the specification for the network card on the computer.
target: Tast inn kommandoen 'lspci' i et terminalvindu. Frem på skjermen finner du blant annet noe slikt som '00:0a.0 Ethernet controller: Winbond Electronics Corp W89C940'. I dette eksempelet så er det 'Winbond Electronics Corp W89C940' som spesifikasjonene om nettverkskortet på denne maskinen.

note: Tag: para
en: Click 'Start', then 'Settings' and finally 'Control panel'. Under 'Network' or 'System' in the control panel you'll normally find the specifications for the network card. If you cannot find anything useful here,
target: Klikk på 'Start', deretter på 'Instillinger' og til slutt på 'Kontrollpanel'. Under 'Nettverk' eller 'System' på kontrollpanelet finnes som regel spesifikasjonene for nettverkskortet. Hvis du ikke finner noe brukbart her,

note: Tag: para
en: Click 'Start', then 'Settings' and finally 'Control panel' Under 'Network' or 'System' in the control panel you'll normally find the specifications for the network card.
target: Klikk på 'Start', deretter på 'Innstillinger' og til slutt på 'Kontrollpanel'. Under 'Nettverk' eller 'System' på kontrollpanelet finnes som regel som nettverkskort spesifikasjonene.

note: Tag: title
en: Finding the MAC-address for the network card
target: Finne MAC-adressen til nettverkskortet

note: Tag: title
en: Making boot floppies for the thin clients
target: Lage oppstartsdisketter til tynnklientene

note: Tag: para
en: Click to the last release, 5.0.7, select NIC/ROM suitable for the network card you have on the clients. In the example, I had 'Winbond Electronics Corp W89C940', and recognize this as 'Winbond 940'. Now download 'Floppy Bootable ROM Image' to a local directory, e.g. 'tmp'. The downloaded 'Floppy Bootable ROM Image' must now be copied to a floppy disk, like this:
target: Klikk deg inn på siste utgivelse, 5.0.7, velg NIC/ROM som passer nettverkskortet du skal ha på klientene. I eksempelet hadde jeg 'Winbond Electronics Corp W89C940', og finner igjen dette som 'Winbond 940'. Last så ned 'Floppy Bootable ROM Image' lokalt i en katalog, for eksempel 'tmp'. Dette 'Floppy Bootable ROM Image' som ble lastet ned må så kopieres over på en diskett, som gjøres slik:

note: Tag: para
en: Connect a network cable from the second network card (eth1) in the thin client server and to a HUB. Then, use another network cables to connect the desired thin clients to the same HUB.
target: Du putter en nettverkskabel i det andre nettverkskortet (eth1) til tynnklienttjeneren og inn i en HUB. Deretter tar du fram en annen nettverkskabel og kobler den ønskede tynnklientene mot samme HUB.

note: Tag: para
en: We'll first deal with the physical connection between the thin client and the thin client server. Finally, we'll look at the necessary configuration for enabling the thin client to talk to the server. Make sure all the network cables are well connected, then put the floppy disk in the thin client.
target: Først tar vi av oss den fysiske tilkoblingen som skjer mellom tynnklienten og tynnklienttjeneren, og tilslutt ser hvilken konfigurering som skal til for at tynnklienten skal kunne snakke med tynnklienttjeneren. Pass på at alle nettverkskablene sitter. Putt så disketten inn i tynnklienten.

note: Tag: title
en: Debugging in connection with thin client configuration
target: Feilsøking i forbindelse med oppsett av tynnklienter

note: Tag: title
en: Relevant configuration files:
target: Aktuelle konfigurasjonsfiler

note: Tag: title
en: Thin client with ISA-network card
target: Tynnklient med isa-nettverkskort

note: Tag: title
en: Diagnostic tools for debugging
target: Diagnoseverktøy i forbindelse med feilsøking

note: Tag: para
en: As root on the thin client server, you can type the following in a terminal console
target: Som root på tynnklienttjeneren kan du i en terminal skrive

note: Tag: para
en: You will then see what is written to the log files. Here you'll be able to get detailed information on any errors that occur, like for instance:
target: Du vil da kunne se hva som løpende blir skrevet til log-filene. Der vil du kunne få detaljer om eventuelle feil, som f.eks:

note: Tag: para
en: This error message says that you have an IP number conflict between the two network cards on the thin client server.
target: Denne feilmeldingen sier at du har ip-nummer konflikt mellom de to nettverkskortene på tynnklienttjeneren.

note: Tag: para
en: You may also see things like
target: Du kan også se ting som

note: Tag: para
en: This is an indication that you have either forgotten to enter the thin client's MAC address, or it has been entered incorrectly. Have a look at<xref linkend="enter-mac-address"/>.
target: Dette er et tegn på at du enten har glemt å legge inn tynnklientens MAC-adresse, eller at du har tastet den inn feil, ta en titt på <xref linkend="enter-mac-address"/>.

note: Tag: para
en: If you get a message like this, and nothing happens for several minutes, it means the thin client cannot establish a connection to the thin client server. This may be because you have not connected the cables properly, or that the DHCP server didn't start. Check if DHCP has started by typing the command
target: Hvis du får en slik melding, og ingenting skjer på flere minutter, så betyr at tynnklienten ikke får kontakt med tynnklienttjeneren. Dette kan komme av at du ikke har koblet kablene riktig, eller at dhcpd serveren rett og slett ikke er startet. Sjekk om dhcpd er startet med kommandoen

note: Tag: para
en: you should then see two lines ending in
target: da skal du få to linjer som slutter med

note: Tag: para
en: This indicates that you have chosen the wrong boot floppy from <ulink url="http://www.rom-o-matic.com"></ulink>
target: Dette tyder på at du har valgt feil oppstartsdiskett fra <ulink url="http://www.rom-o-matic.com"></ulink>

note: Tag: para
en: A configuration of thin clients and servers has a huge number of potential error sources. These include network interface cards that are not working, broken network cables, network cards that are not properly configured, faulty ports on the hub/switch etc.
target: Det er fryktelig mange feilkilder i et oppsett med tynnklienter og tynnklientertjenere. Det kan være nettverkskort som ikke fungerer, nettverkskabler som er ødelagte, nettverkskort som ikke er konfiguret skikkelig, defekte porter på huben/svitsjen etc, feilkildene er mange!

note: Tag: title
en: Printer
target: Skriver

note: Tag: para
en: And now for the last slice of cake, the printer. We have chosen to make use of a system called Common Unix Printing Protocol, CUPS. CUPS is a network printer solution which meets today's requirements. It is based on IPP (Internet Printing Protocol), i.e. all communication between printer and user is through the network, just as for webpages. Whether you are printing from somewhere different from where the printer is located is of no importance. The system keeps track of the users, and it is not possible for other users to log into the system or print documents.
target: Og nå til det siste kakestykket, skriveren. Vi har valgt å bruke et program som heter Common Unix Printing Protocol, CUPS. CUPS er en skriverløsning for nettverk som dekker de nødvendige behov som er i dag. Den er basert på IPP(internet printing protocol), det vil si at all kommunikasjon mellom skriver og bruker foregår over nettverket på samme måten som for nettsider. Det spiller ikke noen rolle om du skriver ut fra et annet sted enn der skriveren står. Systemet holder orden på brukerne og det er ikke mulig for andre brukere å logge seg inn på systemet og foreta utskrifter.

note: Tag: title
en: Starting CUPS
target: Starte CUPS

note: Tag: para
en: To enter the CUPS administration tools, you first have to open a web browser such as Opera, Mozilla or Konqueror. Then type the following in the address field: <ulink url="http://localhost:631">http://localhost:631</ulink> alternatively <ulink url="http://127.0.0.1:631">http://127.0.0.1:631</ulink>.
target: For å komme inn på administrasjonsverktøyet til CUPS må du åpne opp en nettleser, som for eksempel Opera eller Konqueror. Skriv så følgende i adresselinja: <ulink url="http://localhost:631">http://localhost:631</ulink> alternativt <ulink url="http://127.0.0.1:631">http://127.0.0.1:631</ulink>.

note: Tag: title
en: Adding a printer
target: Legg til skriver

note: Tag: para
en: To add a printer, select <quote>add printer</quote>. You will then see the following screen:
target: For å legge til skriver går du inn på <quote>add printer</quote>. Da vil du få opp følgende bilde:

note: Tag: para
en: Enter a short name for the printer, its location, and an optional description. It's important to give the printer a name and a description that everyone can understand, to make it easy for the users to recognize it no matter where they are on the network.
target: Skriv inn et kort navn på skriveren, hvor den står, og eventuelt en nøyere beskrivelse. Det er viktig å gi skriveren et navn og en beskrivelse alle kan forstå, slik at det er lett for brukerne å kjenne dem igjen uansett hvor på nettet en måtte befinne seg.

note: Tag: para
en: Thereafter, click on the <quote>continue</quote> button. If you get an error message, you will be told that the names may only contain letters, numbers and the underline character ( _ ).
target: Trykk deretter på knappen <quote>continue</quote>. Hvis du får opp en feilmelding vil du få beskjed om at navnene bare kan inneholde bokstaver, tall og understrek.

note: Tag: para
en: The next screen asks you to enter the unit that the printer will be communicating with. Examples:
target: Neste vindu ber deg legge inn hva slags enhet skriveren skal kommunisere med datamaskinen på. Eksempler på dette er:

note: Tag: para
en: Parallell port
target: Parallellport

note: Tag: para
en: USB port
target: Usbport

note: Tag: para
en: Then you have to pick the printer from a list which is presented at the end.
target: Deretter må du plukke ut skriveren fra en liste som du får oppgitt til slutt.

note: Tag: para
en: If all the information has been entered correctly, this should now be working. Click on the printer you have set up. You will then be presented with alternatives such as ``print test page'', ``Stop printer'', ``accept jobs'', ``modify printer'', ``Configure printer'', and ``Delete printer''.
target: Hvis alle opplysningene er lagt inn korrekt skal det nå fungere. Trykk på skriveren du har satt opp. Da vil du få opp alternativer som <quote>print test page</quote>, <quote>Stop printer</quote>, <quote>accept jobs</quote>, <quote>modify printer</quote>, <quote>Configure printer</quote>, og <quote>Delete printer</quote>.

note: Tag: para
en: To test if everything is working, you can click on ``print test page''. If things are working, the printer will now create a test page. If not, you have to select <quote>modify printer</quote>, and make necessary changes.
target: For å teste om det fungerer kan du trykke på <quote>print test page</quote> . Hvis det fungerer som det skal vil du få skrevet ut en testside. Hvis det ikke fungere må du gå inn på <quote>modify printer</quote>, og gjøre endringer som er nødvendig for å løse problemet.

note: Tag: para
en: You can also select <quote>configure printer</quote> to make detailed adjustments to the configuration. Print some text and a picture, and see how it turns out. Make adjustments ad lib!
target: Du kan også trykke <quote>configure printer</quote> for å finjustere oppsettet. Skriv ut litt tekst og et bilde, se hvordan det blir, og juster i vei!

note: Tag: title
en: Introduction to administrative tools
target: Innføring i administrative verktøy

note: Tag: para
en: Is used during Skolelinux install. If you are in the mood for some really advanced stuff, cfengine may also be used to control the configuration of several machines from one place.
target: Brukes ved installasjon av skolelinux. Hvis du føler for det virkelig avanserte kan cfengine også brukes til å styre oppsettet av mange maskiner fra ett sted.

note: Tag: para
en: Lets you control the configuration of the machine from a webbrowser
target: Lar deg styre oppsettet av en maskin fra en nettleser.

note: Tag: para
en: Printer configuration
target: Oppsett av skrivere.

note: Tag: para
en: Webmin is an administrative tool with a web interface aimed at making administrative tasks secure and simple. Even though it is built to be easy to use, it can handle almost all kinds of configurations. There is a large number of options, and Webmin may appear a bit overwhelming to begin with.
target: Webmin er et administrasjonsverktøy med webgrensesnitt som skal gjøre administrasjonsarbeidet sikkert og enkelt. Selv om det er bygd opp for å være enkelt tar den for seg stort sett alt som kan stilles inn og settes opp. Det er mange valg og Webmin kan fort virke uoversiktlig i begynnelsen.

note: Tag: para
en: We have chosen to go through the most important parts, so that you will have it set up and get to know it before you go on.
target: Vi har valgt å gå gjennom det viktigste, så du kan få satt det opp og blitt kjent med det før du går videre.

note: Tag: title
en: Starting webmin
target: Starte webmin

note: Tag: title
en: Description of the main functionality
target: Beskrivelse av hovedfunksjonene

note: Tag: para
en: If you have successfully logged in to the web interface, you will see that it is divided into five main groups, ``webmin'', ``system'', ``servers'',``hardware'' and``other''.
target: Hvis du har kommet inn på webgrensesnittet ser du at den er delt opp i fem hovedgrupper. <quote>webmin</quote>, <quote>system</quote>, <quote>servers</quote>, <quote>hardware</quote> og <quote>other</quote>.

note: Tag: para
en: deals with the configuration of webmin functionality.It includes everything from what users are permitted to use webmin to how it should behave externally.
target: tar for seg oppsett av webmin-funksjonene. Alt fra hvilke brukere som har lov til å håndtere webmin til hvordan den skal oppføre seg utad.

note: Tag: para
en: deals with the configuration of the system. Starting up, file system, processes, system logs, and what users and groups the system will have.
target: tar for seg oppsettet av systemet. Oppstart av systemet, filsystem, prosesser, systemlogger, og hvilke bruker og grupper systemet skal ha.

note: Tag: para
en: deals with various server applications that are installed. For instance:
target: tar for seg diverse tjenerprogrammer som er installert. For eksempel:

note: Tag: para
en: Makes sure other machines connect correctly to the network,
target: Sørger for at andre maskiner kommer riktig opp på nettverket,

note: Tag: para
en: Distributes webpages
target: Distribuerer nettsider,

note: Tag: para
en: DNS, makes sure the machines have names and not just numbers,
target: DNS, sørger for at maskinene har navn og ikke bare nummer,

note: Tag: para
en: Caching of browser data, and
target: Mellomlagring av nettleserdata, og

note: Tag: para
en: encrypted connection
target: Kryptert forbindelse.

note: Tag: para
en: deals with hardware. configuration for lilo <footnote> <para> Linuxloader, the program that displays the startup menu when booting Linux. </para> </footnote> , configuration of raid disks, partitioning of harddrives, and the clock.
target: tar for seg maskinvaren. Oppsett av lilo<footnote><para> Linuxloader, programmet som gir deg oppstartsmenyen når Linux starter </para> </footnote>, oppsett av raiddisker, partisjonering av harddisker, og klokken.

note: Tag: para
en: deals with anything that does not fit in the above categories. Checking of service status, command shells, overview of common commands, configuration of modules for the Perl programming language, and network access through ssh and telnet.
target: tar for seg alt det andre som ikke passet inn over. Sjekk av status for tjenestene, kommandoskall, oversikt over vanlige kommandoer, oppsett av moduler til programspråket Perl og nettverkstilgang gjennom ssh og telnet.

note: Tag: title
en: Adding users
target: Legg til brukere

note: Tag: title
en: Removing users
target: Fjern bruker

note: Tag: title
en: Change the size of a LVM partition
target: Endre størrelse på en LVM-partisjon

note: Tag: para
en: This is not working in webmin. Use the command line instead.
target: Denne feiler under webmin, bruk kommandolinja istedet.

note: Tag: title
en: Create a LVM partition
target: Opprette en LVM-partisjon

note: Tag: para
en: This is working in webmin.
target: Denne fungerer under webmin.

note: Tag: title
en: How to install CUPS
target: Hvordan installere CUPS?

note: Tag: para
en: Since the Skolelinux server profile has been installed, the required packages for CUPS should be in place. One method to check if it is working is to open a command shell and enter the following command:
target: Da serverprofilen til skolelinux er installert skal de nødvendige pakkene til CUPS være på plass. En metode for å undersøke om den fungerer som den skal er å åpne et kommandoskall og skrive inn følgende kommando:

note: Tag: para
en: You'll then get information such as:
target: Da skal du få tilbake opplysninger som:

note: Tag: para
en: If nothing is returned, or you get an error message, you have to add the correct program packages first. This is described in chapter <xref linkend="error-handling"/>.
target: Hvis ingenting returneres eller at du får en feilmelding må du først legge inn de riktige programpakkene. Dette er nærmere beskrevet i kapittel <xref linkend="error-handling"/>.

note: Tag: title
en: Getting started with CUPS
target: Å komme i gang med CUPS

note: Tag: para
en: You now have three options: Creating classes, examine the print que, or adding printers.
target: Her har du 3 hovedvalg: Du kan legge til klasser, undersøke skriverkø, og du kan legge til skrivere.

note: Tag: para
en: We can not go into details on CUPS here, but provide a quick introduction to making the printer work. More information can be found in chapter <xref linkend="Service-CUPS"/>.
target: Vi skal ikke gå noe særlig i dybden av CUPS her, men gi en rask innføring i hvordan vi skal få skriveren til å fungere. En mer utdypende forklaring av funksjonene i CUPS er finner du i kapittel <xref linkend="Service-CUPS"/>.

note: Tag: para
en: CUPS allows you to define classes or groups of users. This can for example be used to create a student class and a teacher class, where the student class has a limited print quota, whereas the teachers enjoy unlimited printing.
target: I CUPS har man mulighet til å definere flere forkjellige klasser av brukere. For eksempel en student- og læreklasse, der studentklassen skal ha en begrenset skriverkvote, mens lærerklassen skal ha ubegrenset kvote.

note: Tag: para
en: It is also possible to check the status of print jobs and take actions like cancelling erroneous printouts or cleaning the print que after a printer has crashed.
target: Man kan også undersøke jobber, med mulighet til å avbryte jobber hvis man har for eksempel bestilt feil utskrifter eller ønsker å rydde opp etter skriverkrasj.

note: Tag: para
en: Og foerst og fremst; man kan legge til og stille inn skrivere.
target: Og først og fremst; man kan legge til og stille inn skrivere.

note: Tag: para
en: Fill in these fields and click <quote>continue</quote>. Note that the first two fiels may contain only letters, numbers and underscore.
target: Fyll inn disse feltene og trykk på knappen <quote>continue</quote>. Det kan være verdt å få med seg at de to første feltene bare kan inneholde bokstaver, tall og understrek.

note: Tag: para
en: Then you have to pick the printer from a list that is given at the end. If all information has been entered correctly, things should now been working. Try printing a test page.
target: Så må du plukke ut skriveren fra en liste som du får oppgitt til slutt. Hvis alle opplysningene er lagt inn korrekt skal det nå fungere. Prøv å skrive ut en testside så du ser hvordan den virker.

note: Tag: title
en: Secure administration routines
target: Sikre driftsrutiner

note: Tag: para
en: In order to avoid loosing important data and for privacy protection, any computer network needs to have secure administrative policies and routines in place. According to the security expert Lars Bahner, 80&percnt; of computer security has to do with good routines, with only 20&percnt; related to technology. Adding new functionality is relatively simple compared to the continuos effort that must go into keeping the network secured.
target: For å unngå datakræsj, tap av viktige dokumenter, og brudd på personvernet er man helt avhengig av gode og sikre driftsrutiner ved bruk av datamaskiner i datanettverk. 80&percnt; av datasikkerheten handler om gode rutiner og 20&percnt; handler om teknologi skriver sikkerhetseksperten Lars Bahner. Det er relativt enkelt å legge til nye funksjoner sammenliknet med det vedvarende arbeide for og holde datanettet sikkert avslutter eksperten.

note: Tag: para
en: Data security is also regulated by laws, and the management of an organization is responsible for ensuring compliance with the law.
target: Datasikkerheten er også regulert av personvernloven. Ledelsen av virksomheten har ansvaret for at loven følges.

note: Tag: title
en: Adminitrative routines
target: Administrative rutiner

note: Tag: title
en: Technical routines
target: Tekniske rutiner

note: Tag: para
en: Jonas thinks unencrypted X traffic is a problem on thin clients as it is possible to intercept the root password.
target: Jonas mener ukryptert X-trafikk er et problem på tynnklienter fordi andre kan fange opp root-passordet selv om dette forutsetter:

note: Tag: para
en: Others agree. I would not recommend logging in as root on thin clients. This should be avoided. That being said, interception would require:
target: Det er ha ikke alene om. Jeg vil ikke anbefale root-innlogging på tynne klienter. Det bør unngås.

note: Tag: para
en: This is no obstacle, as Herman has commented.
target: Ikke noe hinder, som Herman allerede har kommentert.

note: Tag: para
en: 2. That the interceptor has root access and can run sniffers
target: 2. at man selv har root-tilgang og kan kjøre sniffere

note: Tag: para
en: If schools add computers running MS Windows to the LTSP network, as some have indicated a wish to do, the users will have such access.
target: Hvis skoler setter opp windows-maskiner på LTSP-nettet, slik noen har nevnt at de ønsker, så har de som bruker disse i praksis dette.

note: Tag: para
en: 3. The ability to detect the root password in a network traffic of up to 2 Mbit/s per thin client.
target: 3. at man klarer å finne fram til root-passordet hvor nett-trafikken er opptil 2 Mbit/s pr. tynnklient

note: Tag: para
en: This is not too hard, as there are software that can listen to TCP connections for 'su&bsol;n' and 'login:' and notes down the traffic surrounding these events.
target: Ikke spesielt vanskelig, det finnes programmer som lytter på TCP-forbindelser etter 'su&bsol;n' og 'login:' og noterer trafikken som passerer rundt disse.

note: Tag: para
en: 4. The ability to make the thin client into a <quote>light</quote> workstation with a floppy drive (and gain access to traffic info in an unswitched network)
target: 4. at man kan lage en <quote>lettvekts</quote> arbeidsstasjon av tynnklienten med diskettstasjonen (og får tilgang til trafikkinformasjon om det ikke er et svitsjet nett)

note: Tag: para
en: This is not a requirement. Windows clients in the network and tampering with the switch setup suffices.
target: Ikke en forutsetning. Windows-klienter på nettet og juksing med switch-oppsettet er tilstrekkelig.

note: Tag: para
en: Yes, the threat comes from within.
target: Ja, det er innenfra denne trusselen eksisterer.

note: Tag: para
en: I consider the threat to be sufficiently serious to avoid sending the root password via the LTSP network, but not great enough to banish LTSP until the traffic between server and client becomes encrypted.
target: Jeg vurderer trusselen som stor nok til at root-passordet ikke bør sendes via LTSP-nettet, men ikke stor nok til å bannlyse hele LTSP inntil trafikken blir kryptert mellom server og klient.

note: Tag: para
en: This is akin to the University of Oslo IT (USIT) policies, where everyone who has the root password to the controlling computer which gives access to all unix machines on campus must be in their own controlled and closed network. The root password is not to be sent across unsafe networks without establishing an encrypted connection.
target: Dette blir litt som det regimet vi har på USIT, der alle de med root-passordet til sjefsmaskinen som gir direkte tilgang til alle unix-maskinene på universitet skal sitte på en kontrollert og lukket nett der kun de med root-passord er tilkoblet. Vi skal ikke skrive root-passordet over usikre nett uten at forbindelsen er kryptert. Dette tror jeg er et fornuftig regime.

note: Tag: para
en: Jonas Smedegaard's arguments can be summarized as follows:
target: Jonas Smedegaards argumentasjon kan oppsummeres som følger:

note: Tag: para
en: 1. He criticizes the fact that per default, LTSP thin client network X traffic is sent unencrypted, http://www.ltsp.org/. LTSP is working on this (adding ssh should be relatively easy).
target: 1. Han kritiserer at X-trafikken i et tynnklientnett sendes ukryptert som standard i LTSP http://www.ltsp.org/. Dette jobber folk med problemet i LTSP (hvor det er relativt enkelt å legge inn ssh)

note: Tag: para
en: 2. He thinks Skolelinux is unneccesarily insecure since X traffic can be sent unencrypted in a _closed_ network behind a firewall, where key combinations can be monitored - provided 3-5 technological hurdles have been overcome (overcoming switched network, unauthorized root access with floppy drive on the thin clients, and running sniffer software)
target: 2. Han mener Skolelinux er unødvendig usikkert når X-trafikk kan sendes ukryptert i et _lukket_ nett bak en brannmur hvor tastetrykk kan fanges opp gitt at du har omgått 3-5 teknologiske sperrer (omgåelse av svitsjet nett, uautorisert root-tilgang ved diskettstasjon på tynnklienten, og kjøring av selve snifferen).

note: Tag: title
en: System overview
target: Oversikt over systemet

note: Tag: title
en: Network, services and software description
target: Nettverk, tjenester og programbeskrivelse

note: Tag: para
en: When planning a network, you choose a one or a combination of media. The planning and the choices are often based on the structure of the buildings and other physical characteristics, and on security and performance requirements for the network. The main focus will be on achieving the desired functionality, security and performance in the most cost efficient manner.
target: Når man planlegger et nettverk velger man et bestemt medium, eller en kombinasjon av flere. Planleggingen og valgene baserer seg da ofte på de bygninger og andre fysiske forhold, eller sikkerhets- og ytelseskrav for nettverket. Hovedmålet vil være å oppnå ønsket funksjonalitet, sikkerhet og ytelse på mest mulig økonomisk måte.

note: Tag: para
en: The next step is to choose logical topology (Ethernet, Token Ring etc.). The logical topology is commonly selected based on transfer rates, ease of administration, and often, tradition.
target: Det neste steget er å velge en logisk topologi (Ethernet, Token Ring etc.). Den logiske topologien blir gjerne valgt ut i fra hensyn til overføringshastighet, administrasjon og i mange tilfeller tradisjon.

note: Tag: para
en: Often, the network has to be split into several parts, for reasons of geography or traffic flow. This is done by using repeaters, hubs or concentrators, bridges, switches and routers. Quite often, there is also a need to communicate with other types of computers, using other network protocols, and in these cases we must turn to so called <quote>gateways</quote>.
target: Ofte må man også splitte opp nettverket i flere deler, på grunn av geografiske eller trafikkmessige forhold. Dette gjøres med repeatere, huber eller konsentratorer, broer, svitsjer og rutere. I mange tilfeller er det også snakk om å kommunisere med andre maskintyper, som bruker andre nettverksprotokoller, og da må vi ofte ty til såkalte <quote>gateways</quote> for å kunne kommunisere.

note: Tag: para
en: Bridges
target: Broer

note: Tag: para
en: A bridge is used to slit a network in two (or more) logical segments. As bridges operate on the datalink layer, they have access to the physical addresses (MAC addresses) for a transmitting and receiving station. According to this definition, a bridge is able to transmit, or refrain from transmitting, data to the segment on the other side, based on these addresses and other information in the datalink layer.
target: En bro brukes til å dele opp et nettverk i to (eller flere) logiske segmenter. Da broer opererer på datalink-laget, har de tilgang til de fysiske adressene (MAC-adressene) til en sendende og mottagende stasjon. Etter en slik identifikasjon kan broen sende over, eller la være å sende over, data til segmentet på andre siden av seg selv, basert på disse adressene og annen informasjon på datalink-laget.

note: Tag: para
en: Bridges are choosy with regard to the traffic the let through. They are able to filter the traffic at the address level, and because of this bridges are used to divide an overloaded network into several segments. By dividing, the bridges will prevent traffic internal to a segment to burden other segments. As long as the traffic over the bridges stays relatively low, such a solution reduces the load on each segment.
target: Broer er selektive med hensyn på den trafikken de slipper igjennom. De kan filtrere trafikken på adressenivå, og derfor blir broer brukt til å dele opp et overbelastet nettverk i flere segmenter. Ved en slik oppdeling vil broene forhindre at trafikk som kun går på ett bestemt segment, vil belaste de andre segmentene. Så lenge trafikken som må gå gjennom broene er relativt liten, vil denne løsningen redusere trafikken på hvert enkelt segment.

note: Tag: para
en: How a bridge works: (illustration of network, with 2 servers, and split in an upper and lower segment). Our point of departure is a network with a bridge between two segments. - Recieves all data packages on the upper segment. - Ignores all data packages addressed to nodes in the upper segment. - Transmits all other packages to the lower segment. - Executes the same functionality vis a vis packages in the lower segment.
target: Hvordan en bro fungerer: (illustrasjon av nettverk, med 2 servere, og oppdelt i et øvre og et nedre segment). Vi tar utgangspunkt i et nettverk, med en bro plassert mellom to segmenter. - Mottar alle datapakker på øvre segment. - Ignorerer alle datapakker som er adressert til noder i øvre segment. - Sender alle andre pakker over til nedre segment. - Utfører de samme funksjonene mot pakker i nedre segment.

note: Tag: para
en: Switches
target: Svitsjer

note: Tag: para
en: A switch is a multiport, high performance bridge. A switch is able to understand physical network addresses (MAC addresses), but not logical addresses (like IP addresses). The main purpose of switches is to increase the bandwidth in high load networks through segmenting the network. A switch may be compared to a bridge, but has much better performance and comes with more ports than bridges. A switch has high performance and low price, and is mainly used when additional bandwidth is needed.
target: En svitsj er en mulitport bro med høy ytelse. En svitsj kan forstå fysiske nettverksadresser (MAC-adresser), men ikke logiske adresser (som f.eks. IP-adresser). Hovedformålet med svitsjer er å øke båndbredden i nettverk med stor trafikkbelastning gjennom å segmentere nettverket. En svitsj kan hittil sammenliknes med en bro, men svitsjer har mye høyere ytelse og leveres med større antall porter enn broer. En svitsj har høy ytelse og har en lav pris.Man bruker hovedsakelig svitsjer når man trenger ekstra båndbredde.

note: Tag: para
en: There are two main types of LAN switching: Store-and-forward and cut-through.
target: Det finnes to hovedtyper LAN-svitsjing: Store-and-forward (lagre og videresende) og cut-through (tvers gjennom).

note: Tag: para
en: Store-and-forward is the same switch method used in bridges. Storing and forwarding means that for every incoming frame, the whole frame is read into a buffer, and an error check (CRC) is run on it before deciding whether to forward it.
target: Store-and-forward er samme svitsjemetode som brukes i broer. Det at man lagrer og videresender innebærer at man ved hver innkommende ramme leser hele rammen inn i et buffer og kjører feilsjekk (CRC) på den før det blir avgjort hvor den skal sendes videre.

note: Tag: para
en: With cut-through-switching only the header is read, and thereby the source and destination addresses, before deciding whether to forward the frames. This is considerably faster then Store-and-forward. But because the whole frame is not read and no error check is run, there's a risk of forwarding corrupt frames, thus causing problems, retransmissions etc.
target: I cut-throught-svitsjing leses kun headeren, og dermed kilde- og destinasjonsadressene, før det blir avgjort hvor rammene skal videresendes. Dette går klart raskere enn ved lagring og videresending. Men det faktum at man ikke leser inn hele rammen og får kjørt feilsjekk på den, kan resultere i at korrupte rammer videresendes, og dermed skaper problemer, retransmisjoner osv.

note: Tag: para
en: Routers
target: Rutere

note: Tag: para
en: Because they contain more intelligence, it is obvious that routers are more work intensive than bridges and switches. The relative amount of packages they can transmit is lower than for bridges. On the other hand, they are capable of choosing much more sophisticated paths through an local network. From an administrative point of view, it is often desirable to split the network into smaller, logically grouped chunks, that are easier to handle. In an IP based network, these chunks are known as subnets. Routers are mainly used when there is a need for security and a more detailed control of the network traffic.
target: På grunn av større intelligens er det åpenbart at rutere er mer arbeidsintensive enn broer og svitsjer. Den relative mengden av pakker som kan sendes gjennom den er lavere enn hos broene, men på den annen side er de i stand til å velge mye mer sofistikerte veier gjennom et internt nettverk. Ut i fra et administrasjonssynspunkt ønsker mange ofte å splitte opp nettverket i mindre, logiske grupperte og dermed lettere håndterbare biter. I IP-baserte nettverk kalles dette subnett. Rutere benyttes i hovedsak når man har behov for sikkerhet og kontroll og en mer detaljert styring av trafikken

note: Tag: para
en: Hubs
target: Huber

note: Tag: para
en: The task of a hub is to connect several cable segments in one point. The simplest form of hub is a multiport repeater, which is exactly what its name says. It connects multiple cable segments and regenerate the signal for each segment. With Ethernet the access method Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) is used. This is built around a concept called contention, in which the stations on the caple sends its data when it is convenient for them.CSMA/CD enhances this concept in that the stations first <quote>listens</quote> to the cable before sending data to it. Even so, it may be the case that two stations are listening at the same time (this often occurs at heavy traffic loads) and both regard the cable as unused and releases data to it. This results in a collision.
target: En hub sin oppgave er å koble sammen flere kabelsegmenter i ett punkt. Den enkleste formen for en hub er en multiport repeater, som er akkurat hva navnet tilsier. Den kobler sammen flere kabelsegmenter og regenererer signalet til hvert av dem. I Ethernet bruker vi aksessmetoden Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD). Det er bygget på et konsept som kalles contention, hvor stasjonene på kabelen sender ut sine data når det passer dem. CSMA/CD forbedrer dette konseptet ved at stasjonene først <quote>lytter</quote> på kabelen før de sender data ut på den. Allikevel kan det hende at to stasjoner lytter samtidig (noe som ofte hender når det er stor trafikk) og begge anser kabelen som ledig og slipper ut sine data. Da oppstår en kollisjon.

note: Tag: title
en: Description of services
target: Tjenestebeskrivelse

note: Tag: para
en: Samba is a service which makes it possible to share a Linux filesystem and printers with Windows. It is actually the protocol SMB (Server Message Block), developed in 1987, used by Microsoft and adopted by Linux. The service consits of several components which we will return to. In the first place, the service has to be installed, if this has not been done already.
target: Samba er en tjeneste som gjør det mulig å dele et Linux filsystem og skrivere med Windows. Det er egentlig en protokoll SMB (Server Message Block) som ble utvikelet i 1987, benyttet av Microsoft og videre innført i Linux. Tjenesten består av flere komponeneter som vi kommer tilbake til. Først og fremst så må tjenesten installeres, dersom dette ikke allerde er gjort.

note: Tag: para
en: Squid is an Internet proxy cache application, which can make surfing the Net seem simpler. A proxy is defined as an agent with the authority to act on behalf of others, and a chache is a storage location that hides and handles information for later use. By using Squid, surfing the Web will appear faster than what it realy is. After you have accessed a webpage, a copy will be stored locally. The next time you go to that page, it will appear much faster, as it has been downloaded already and is stored in memory. It is important to configure this service accurately, so that each page isn't stored for too long. Many webpages are updated frequently, and yesterday's paper is of little interes.
target: Squid er et Internett proxy cache program, som kan få det til å virke enklere å surfe på Internett. Proxy er definert som en agent som har autoritet til å handle for andre og cache et gjemmested som skjuler og ivaretar informasjon som kan benyttes senere. Ved å benytte Squid virker det som om hastigheten mot Internett er raskere enn det den i virkeligheten er. Når du har vært inne på en side blir denne lagret lokalt på maskinen. Neste gang du går inn på samme siden vil den komme opp mye fortere fordi den allerede er lastet ned og ligger lokalt i minnet. Det er viktig å få satt opp tjenesten presist slik at en side ikke blir liggende for lenge i minnet. Mange sider blir oppdatert relativt ofte og det er f.eks ikke spesielt interessant å få opp gårsdagens nettavis.

note: Tag: title
en: Mail Services
target: Posttjenester

note: Tag: para
en: Limacute handles user administration, courier handles mail reception imap and smtp. mailman is a mail service handling mailinglists etc.
target: Brukeradministrasjon henger sammen med vanlig brukeradministrasjon(brukerkontoer). Exim tar seg av mottak av mail (smtp), og Courier tar seg av imap.

note: Tag: para
en: DSH is Distributed SHell,a small script making it possible to execute commands on clusters/multiple machines at a time. It uses a small daemon which collects information on the machines and uses a small script that exploits the collected data to remotely execute the commands via rsh or ssh (which are encrypted transfer protocols).
target: DSH står for Distributed SHell som er et lite script som gjør det mulig å utføre kommandoer på klustere/ flere maskiner om gangen. Den benytter en liten demon som samler inn informasjonen om maskinene og benytter et lite script som benytter seg av de inn hentede dataene og fjern utføre kommmandoene ved hjelp av rsh eller ssh. (rsh og ssh er krypterte overførings protokoller)

note: Tag: para
en: NFS is a network sysmtem thats makes possible the sharing of a harddrive by multiple computers in a network. Thus, you can access other PCs somewhere else in the network. This is achieved by exporting a part or all of the local file system, so that a user is able to mount the file system from another computer over the network. The server program makes the file system accessible to other machines through a process called exporting. File systems that are available over the network in this way are called shared file systems. In practice, if a shared file system on machine A is mounted on machine B, it will appear to the user on B just like a local file system, and thus NFS is invisible to the users. NFS is designed to function independant of machine, operating system and transport protocols. It uses client/server architecture and consists of a client program, a server program and a protocol for communication between these.
target: NFS (Network File System) er et nettverkssystem som muliggjør at flere maskiner kan dele samme hardisk ved hjelp av et nettverk. Dermed kan du få tilgang til andre pc'er som befinner seg et annet sted i nettverket. Dette gjøres ved at man eksporterer hele eller deler av sitt lokale filsystem, slik at en bruker kan mounte (hekte på) det fra andre maskiner over nettet. Serverprogrammet gjør filsystemet tilgjengelig for aksess av andre maskiner via en prosess som kalles eksportering. Filsystemer som er tilgjengelige for aksess over et nettverk kalles gjerne for delte filsystemer. I praksis betyr dette at et filsystem kan sitte på maskin A, mens maskin B kan mounte filsystemet og dermed vil for de lokale brukerene se ut som at filsystemet ligger på den lokale maskinen. På denne måten er altså NFS usynlig for brukerene. NFS er designet for fungere uavhengig av maskin, operativsystem og transport-protokoller. Den bruker klient/tjener-arkitektur og består av et klient-program, et server-program og en protokoll for kommunikasjon mellom de to.

note: Tag: para
en: Webmin is a web based interface for system and user administration in Unix. It is designed to be functional, quick, and easy to use. It is also highly extensible because of an open and well documented application programming interface (API). Webmin is also very portable, and supports more than 25 different unix-like operating systems and linux distributions. By using a browser that supports frames and forms, you can configure user accounts, Apache, DNS, file sharing etc. Webmin consists of a simple web server and several CGI programs that update system files directly. Webmin is a unique program for the Unix world in the sense that it offers a one-to-one graphical user interface (GUI) for almost any function in a unix system. Anyone can use it because it only requires a webbrowser and is accessible from anywhere there is an internet connection. Webmin is an excellent tool for both novice and experienced system administrators. For novices, it offers a way to learn system administration in a very visual manner.
target: Webmin er et web-basert grensesnitt for system- og brukeradministrasjon i Unix. Den er designet til å være funksjonibel, rask og lett å bruke. Den er også lett å utvide til å inneholde nye egenskaper og muligheter på grunn av en åpen og veldokumentert API. Webmin er også meget portabel, den tilbyr støtte for mer en 25 forskjellige unix-lignende operativ systemer og linux-distribusjoner. Ved bruk av en browser som støtter rammer og skjemaer kan man sette opp brukerkontoer, Apache, DNS, fildeling osv. Webmin består av en enkel web-server og flere CGI-programmer som oppdaterer systemfiler direkte. Webmin er et unikt program for Unix-verdenen i den forstand at den tilbyr et en-til-en grafisk grensesnitt for nesten hver eneste funksjon i et unix-system. Alle kan bruke den fordi den bare krever en nett-leser og kan aksesseres fra hvor som helst i verden via en nettverks-tilkobling. Webmin er et utmerket verktøy både for uerfarene og erfarene system administratorer. For nybegynnere er den et middel for å lære system administrasjon på en veldig visuell måte.

note: Tag: para
en: SSH is a program used for logging into other machines in a network, execute commands on external machins, and for copying files between machines. It has strict authentication and provides secure communication over insecure connections. The advantages of SSH in comparison to many other similar programs is that is encrypts the connection between the two machines and forwards the X-connection (which means that it tells the other machine what computer you are using). In this way you may start X-programs without problems. When using other programs, passwords are often transmitted unencrypted. If someone <quote>listens into</quote> the network, they may therefore be able to get hold of your password. The X Window System has many weaknesses. By using SSH you can create secure X-sessions that are invisible for the users.
target: SSH (secure shell) er et program som brukes til å logge inn på andre maskiner i et nettverk, utføre kommandoer på eksterne maskiner og til å kopiere filer mellom maskiner. Det har streng autentisering og gir sikker kommunikasjon over usikre kanaler. Fordelene med SSH i forhold til mange andre lignende programmer er at den krypterer forbindelsen mellom de to maskinene og forwarder X-forbindelsen (som betyr at den forteller den andre maskinen hvilken maskin du sitter ved) På denne måten kan du starte X-programmer uten problemer. Ved bruk av andre programmer sendes gjerne brukernavn og passord ukryptert over nettet. Dersom noen tyvlytter på nettet kan de derfor fange opp passordet ditt. X Window Systemet har mange svakheter. Med SSH kan du skape sikre eksterne X-sesjoner som er usynlige for brukerene.

note: Tag: para
en: CUPS is a network printer system for centralized management of printers. It is built on the IPP (Internet Printing Protocol) which is built on the internet protocol HTTP (HyperText Transport Protocol). This means that the data are transmitted in the same way as on the internet. You might think that this would lead to a huge traffic load and a slowdown of the network, but that is not the case.Since the program runs directly on the server, it's not affecting the clients significantly. The only thing that affects the clients is a background process, a daemon, that frequently searches for client requests. This is a very small program which only reads the commands it receives like print, cancel, pause etc. Administration of the program is very easy - since CUPS uses the same protocol as internet,It may be administered from anywhere.
target: CUPS er skriverløsning for nettverk som ønsker sentralisert drift av skrivere. Den bygger på en internasjonal skriverstandard IPP (Internet Printing Protocol) som igjen bygger på internett protokollen HTTP (HyperText Transport Protocol). Det vil si at de oppgaver den får blir transportert samme vei som internett bruker. Da vil man kanskje tro at det vil oppstå mye trafikk og senket netthastighet, men dette er ikke tilfelle. Siden dette programmet ligger direkte på serveren vil det ikke påvirke klientene noe særlig. Det eneste som berører klientene på nettverket er en bakgrunnsprosess, en demon, som søker etter forespørsler fra klientene hyppig. Dette er et svært lite program som bare leser de kommandoene det mottar som f,eks. skriv, avbryt, pause etc. Vedlikehold av programmet er det svært lettvint siden CUPS benytter samme protokoll som internett. Det førere til at dette kan administreres fra hvor som helst i verden.

note: Tag: para
en: DNS is a distributed directory service which translates IP addresses to particular domain names. An IP (Internet Protocol) address is an identification number (such as 176.15.30.72) that a package or machine gets from its local internet service provider. This address shows affiliations on sending and receiving packages. DNS also handles email for the domain. For the domain www.skolelinux.no, the DNS server will also hadle the various email aliases created for the domain, e.g. pere@skolelinux.no. If the DNS server crashes, the domain will not be visible....
target: DNS er en distribuert katalogtjeneste som har i oppgave å oversette fra IP-adresser til spesifikke domenenavn. En IP (Internet Protocol) adresse er et identifikasjonsnummer (f.eks. 172.16.30.72) som en pakke/maskin får fra sin lokale internett leverandør. Denne adressen viser tilhørighet ved sending og mottagelse av pakker. DNS håndterer også e-post på domenet. Hvis man f.eks har domenet www.skolelinux.no, vil DNS serveren også håndtere de forskjellige de forskjellige epostaliasene som opprettes der, som f.eks. pere@skolelinux.no. Hvis DNS serveren går ned vil ikke domenet vises.....

note: Tag: para
en: LDAP (Lightweight Directory Access Protocol) is a protocol for directory services which is used for authentication in a cetralized system. It uses the local database for storing information. E.g. if an LDAP client connects to an LDAP server with a request, the server will respond by pointing to where the requested information may be found, normally on another LDAP server.
target: LDAP (Lightweight Directory Access Protocol) LDAP er en protokoll for katalogtjenester som benyttes til autentisering i et sentralisert system. Den benytter den lokale databasen for lagring av informasjon. Hvis for eksempel en LDAP klient kobler seg mot en LDAP server og spør om noe, vil serveren gi et svar der han peker hvor den kan hente den ettersøkte informasjonen, typisk til en annen LDAP server.

note: Tag: para
en: PostgreSQL is the database program that Skolelinux has elected to use. Primarily because it is free, but also because it supports most database constructs.For those who are not familiar with databases, it is a collection of logically related data, stored in tables. A school database might have tables such as employee, student, subject, class etc. This tables may be combined in order to produce desired answers to queries, by using the query language SQL.
target: PostgreSQL er databaseprogrammet som er valgt i skolelinux. Først og fremst fordi det er gratis, men også på grunn av at det støtter de fleste database konstruksjoner. For de som ikke vet hva en database er det en samling av logisk relaterte data som lagres i tabeller. I skolesammenheng kan tabellene for eksempel være ansatt, student, fag osv. Disse tabellene kan kobles sammen, og gi samlet utskrift på samme utskrift etter hva som er ønskelig!

note: Tag: para
en: DHCP is used for allocating IP-addresses to computers in a network automatically. To use DHCP, you must install a DHCP-server on one machine, and DHCP-clients on the machines that need IP-number.When the clients start up, the DHCP-client sends a request for an IP-number. The DHCP-server picks up the request, looks at its configuration, and returns an IP-number to the client. The server also often sends information on Gateways and DNS-servers.
target: DHCP brukes til å dele ut IP-adresser til datamaskiner i et nettverk automatisk.For å bruke DHCP, må en installere en DHCP-server på en maskin, og DHCP-klienter på klientmaskinene som skal ha IP-nummer. Når klientmaskinene starter opp, sender DHCP-klienten ut en forespørsel om IP-nummer. DHCP-serveren plukker opp forespørselen, ser på innstillingene sine, og sender et IP-nummer tilbake til klienten. Serveren sender ofte også informasjon om Gateways og DNS-servere.

note: Tag: para
en: Using a DHCP-server to allocate IP-numbers has several advantages to fixing an IP-number for every machine in the network. Here are some:
target: Bruk av en DHCP-server for å dele ut IP-nummer har flere fordeler fremfor å stille inn IP-nummer på hver maskin i nettverket. Her er noen: * IP-adressering kan styres fra en maskin. * Lettere å ha oversikt over utdelte IP-nummer.

note: Tag: para
en: IP-addressing is controlled from one machine. Good overview of allocated IP-numbers. Easy change of IP numbers.
target: Lettere å gjøre forandringer på IP-nummer.

note: Tag: para
en: It is possible to allocate fixed IP adresses with a DHCP server
target: Det går an å dele ut faste IP-adresser med en DHCP-server

note: Tag: para
en: Multiuser machines, such as pupil machines may easily be given an IP number, without requiring each computer to have a fixed IP address.
target: Flerbruker maskiner, som elev maskiner kan få tildelt IP-nummer enkelt, uten at hver maskin må ha egen fast IP-adresse.

note: Tag: para
en: Configuration of DNS servers and gateways are done at a central location, in stead of on every single machine.
target: Innstillinger for DNS-tjenere og gateway'er stilles inn sentralt, i stedet for på hver maskin.

note: Tag: para
en: Portable computers may easily be moved between networks without reconfiguring IP address, gateway and DNS servers.
target: Bærbare datamaskiner o.l. kan lett flyttes fra nettverk til nettverk uten å måtte rekonfigurere IP-adresse, gateway og DNS-tjenere.

note: Tag: para
en: Apache is the most widely used webserver in the world. It is free software distributed under an <quote>open sourve</quote> license. Version 2.0 functions under most UNIX based operating systems (such as Linux, Solaris, Digital UNIX and AIX), under other UNIX/POSIX- systemes (such as Rhapsody, BeOS, and BS2000/OSD), on AmigaOS, and on Windows 2000. According to Netcraft (www.netcraft.com), as of February 2001 60&percnt; of all webpages are served by an Apache server. Apache is integrated with the newest version of the Hypertext Transport Protocol, HTTP1.1, and free support is provided through a report system and several dedicated newsgroups. In addition, many companies offer consultancy services.
target: Apache er verdens mest anvendte vevtjerner. Det er en fri vev-tjener som er distribuert under en <quote>open source</quote> lisens. Versjon 2.0 fungerer under de fleste UNIX-baserte operativ systemer (slik som Linux, Solaris, Digital UNIX og AIX), under andre UNIX/POSIX- systemer (slik som Rhapsody, BeOS, og BS2000/OSD), på AmigaOS, og på Windows 2000. I følge Netcraft (www.netcraft.com) i Februar 2001, er 60&percnt; av alle internettsider på en Apache server. Apache er integrert med den nyeste type av Hypertext Transport Protocol, HTTP1.1, og har gratis support gjennom et rapporteringssystem og flere nyhets grupper (newsgroups). I tillegg finnes det mange firmaer som tilbyr konsulent tjenester.

note: Tag: para
en: AppleTalk is a network protocol which enables communication with Apple Macintosh machines in the network. It is part of Skolelinux in order not to exclude operating sytems (and thereby users).
target: AppleTalk er en nettverks protokoll som gjør det mulig å kommunisere med MAC-maskiner på nettverket. Den er inkludert for å ikke ekskludere operativsystemer og dermed brukergrupper.

note: Tag: para
en: PHP (PHP: Hypertext Preprocessor) is an <quote>open source</quote> server scripting language for making dynamic webpages and internet applications. A dynamic webpage is a page tailored to the user, so that users visiting will see information pertinent to their selections. Dynamic internet applications are mainly used for commercial sites, where what is displayed is generated from a database or some other external source of information. PHP is a scripting language specifically tailored for web development, and is easily integrated with the Hypertext Markup Language (HTML). Webpages generated using PHP are treated just like static HTML pages. PHP offers a simple, universal solution for constructing webpages.PHP syntax is similar to C and Perl, making it easy to user for everyone who has basic knowledge of programminng. Because of its design, PHP code is simple to maintain and update, and because it is distributed freely and as <quote>open source</quote>, it has been widely adopted and is extremely well documented and supported.
target: PHP (PHP: Hypertext Preprocessor) er en <quote>open source</quote> skrypt-språk mot server, for å lage dynamiske nettsider og applikasjoner for Internett. En dynamisk nettside er en side som tilpasses brukeren, slik at hver bruker som besøker siden ser tilpasset informasjon. Dynamiske Internett applikasjoner brukes til kommersielle sider, hvor det som vises frem er generert fra informasjon aksessert i en database eller en annen ekstern kilde. PHP er et skrypt språk som er spesielt tilpasset for Internett utvikling og kan integreres inn i Hypertext Markup Language (HTML). PHP er et verktøy som lar deg lage dynamiske nettsider. I nettsider laget med PHP blir behandlet likt som vanlig HTML og man kan lage og oppdatere de på samme måte som man normalt lager HTML sider.)) PHP tilbyr en enkel og universal løsning for å enkelt kunne programmere nettsider. PHP syntaks er liknende C og Perl, noe som gjør det lett å lære for alle som har basiskunnskaper i programmering. PHP er enkelt å vedlikeholde og oppdatere grunnet dets design. PHP er en verdens omspennende distribusjon basert på <quote>open source</quote> og er derfor veldig bra dokumentert og støttet opp.

note: Tag: para
en: PHP4 - (PHP version 4.0) Version 4.0 includes more than 50 improvements of performance and a range of new functionality.
target: PHP4 - (PHP versjon 4.0) Hva er nytt i PHP versjon 4.0? Versjon 4.0 har mange store forbedringer til programmet, inkludert en banebrytende PHP skrypting teknologi. Versjon 4.0 er ikke bare en oppgradering, men er fullstendig revurdert og om programmert av PHP teamet. PHP 4.0 er det antatt å være enda bedre løsning for dynamisk Internett-utvikling, ved blant annet rundt 50 nye forbedringer med tanke på ytelse og en bred variasjon av nye funksjoner.

note: Tag: title
en: User applications
target: Brukerprogrammer

note: Tag: para
en: Webbrowsers Konqueror, Opera, Mozilla
target: Nettlesere Konqueror, Opera, Mozilla

note: Tag: para
en: Newsreader Knode
target: Newsleser Knode

note: Tag: para
en: Wordprocessor Kword, AbiWord
target: Tekstbehandler Kword, AbiWord

note: Tag: para
en: Spreadsheet Kspread, Gnumeric
target: Regneark Kspread, Gnumeric

note: Tag: para
en: Reportgenerator Lyx
target: Rapportgenerator Lyx

note: Tag: para
en: Presentation Kpresenter
target: Presentasjon Kpresenter

note: Tag: para
en: Graphics Gimp, Krayon, Kontour, Sodipodi
target: Grafikk Gimp, Krayon, Kontour, Sodipodi

note: Tag: para
en: Pedagogical software Kdict, KGeo, KStars, KmPlot, celestia
target: Pedagogisk programvare Kdict, KGeo, KStars, KmPlot, celestia

note: Tag: para
en: Chemistry gperiodic Kalzium? chemtool?
target: Kjemi gperiodic Kalzium? chemtool?

note: Tag: para
en: Math KPercentage, KmPlot, KGeo
target: Matte KPercentage, KmPlot, KGeo

note: Tag: para
en: Languages Kvoctrain, Kmessedwords
target: Språk Kvoctrain, Kmessedwords

note: Tag: para
en: Video player Xine, noatun
target: Video-avspiller Xine, noatun

note: Tag: para
en: Music Noteedit, Kmidi
target: Musikk Noteedit, Kmidi

note: Tag: para
en: Conference/Videophone Gnomemeeting
target: Konferanse/Videofoni Gnomemeeting

note: Tag: para
en: Notes:
target: Merknader:

note: Tag: para
en: - chemtool has not been thoroghly tested yet - Kalzium compiled, but did not work completely as it ought to, while gperiodic is fairly similar and works great! - KPercentage crashes at once, -KVoctrain compiles/runs, but has not been tested (must be set up) -KMessedwords must be nationalized - Gnomemeeting, which is based on H.323, is going to be hard to get to work throught firewalls. Something SIP based would possibly have been the right thing?
target: - chemtool er ikke grundig testet ennå - Kalzium kompilerte, men virket ikke helt som den skulle, mens gperiodic er temmelig lik og virker som et skudd! - KPercentage kræsjer med én gang, - KVoctrain kompilerer/kjører, men er ikke testet (må settes opp) - KMessedwords må nasjonaliseres - Gnomemeeting, som er H.323-basert, blir vanskelig å bruke gjennom brannmurer. Noe SIP-basert hadde kanskje vært tingen?

note: Tag: title
en: Command line administration
target: Administrasjon fra kommandolinje

note: Tag: title
en: User administration
target: Administrasjon av brukerne

note: Tag: para
en: In order to be able to administer a system, you need administrator rights. For Linux, this means being logged in as root. All functionality described here pertains to system administrtion, and thus requires root privileges. To log in as root, open a terminal console (window). This may for instance be done like this:
target: For å kunne administrere et system er det nødvendig å ha ha administrator-rettigheter. I Linux heter denne brukeren root. Alle funksjoner som blir beskrevet nedenfor tar for seg administrasjon funksjoner og krever derfor root privilegier. For å logge inn som root må et terminal vindu åpnes. Det finner du for eksempel ved:

note: Tag: para
en: console
target: vindu

note: Tag: para
en: Type:
target: Og tast kommandoen:

note: Tag: para
en: You will be asked for a password. Enter the root password. The needed commands are only executed in this terminal console window .
target: Da vil du få beskjed om å taste inn passord. Og da må du taste inn passord for root. Slik at de nødvendige operasjonene utføres på bare det og bare det ene terminal vinduet.

note: Tag: title
en: Adding/removing users
target: Legg til/fjerne brukere

note: Tag: para
en: Users are added and removed using webmin. If you wish to do it from the command line interface, use lynx, a text base webbrowser
target: Brukere legges til og fjernes med webmin. Om du skal gjøre dette fra kommandolinjen, bruker du lynx, en tekstbasert web-browser

note: Tag: para
en: Just as for adding users, go to <quote>user and groups</quote>. Click the users you wish to remove, and you will see info on the user. Use the 'delete' button at the bottom, to the right to remove the user. You can also choose whether or not the user's home directory should be deleted.
target: Akkurat som på 'legg til brukere' går du inn på <quote>user and groups</quote>. Trykk på den brukeren du vil slette, og da vil du få opp informasjon om brukeren, nederst til høyre er det en 'delete' knapp. Da er det bare å trykke på denne så vil brukeren bli fjernet. Her vil det også være valg om brukerens hjemmeområde skal slettes eller ikke.

note: Tag: para
en: This is the same as what is in
target: Dette er det samme som du finner i avsnitt

note: Tag: title
en: Changing a password
target: Hvordan forandre passord

note: Tag: para
en: In order to change a user's password, type the command:
target: For å forandre passord til en bruker tastes kommandoen:

note: Tag: para
en: Enter the new password twice. This will create a new password.
target: Da tastes det nye passordet, to ganger. Nytt passord opprettet.

note: Tag: title
en: System administration
target: Administrasjon av systemet

note: Tag: title
en: File protection
target: Fil beskyttelse

note: Tag: para
en: Linux has a simple system for file protection. Each file is related to 3 sets of users:
target: Linux har et enkelt system for å beskytte sine filer. Hver fil er delt opp i 3 grupper:

note: Tag: para
en: 'u' (for user) refers to the user himself, the owner of the file
target: 'u' (for user) er brukeren selv, eieren av filen

note: Tag: para
en: 'g' (for group) refers to other users in the same group as the user
target: 'g' (for group) er andre brukere i samme gruppe

note: Tag: para
en: 'o' (for other) refers to all other system users. In addition, each set of users have 3 possible privileges:
target: 'o' (for other) er alle andre brukere av systemet. I tillegg har har hver gruppe 3 privilegier:

note: Tag: para
en: 'r' signifies read access. Only those with read privileges can read the file.
target: 'r' angir lese rettigheter. Kun de som har lese privilegium kan lese filen.

note: Tag: para
en: 'w' signifies write access. Only those with write privileges can write to file.
target: 'w' angir skrive rettigheter. Kun de som har skrive privilegium kan skrive til fil.

note: Tag: para
en: 'x' signifies execution privileges. Only those with 'x' privileges can execute a program.
target: 'x' angir eksekverings rettigheter. Kun de som har x-privilegier kan utføre et program.

note: Tag: para
en: To show how this works, let's look at an example:
target: For å vise hvordan dette blir kan vi se på et eksempel:

note: Tag: title
en: Changing file protection
target: Endring av filbeskyttelse

note: Tag: para
en: In order to change the protection of a file, you have to be logged in either as the owner of the file (i.e. the user that created the file), or as root, with all privileges to change whatever is necessary. Changing the protection of files or directories is done with the command chmod (change mode). As an example, assume that you have a file called task.dvi for which only you should have privileges. In this case, enter the command:
target: For å endre fil beskyttelsen til en fil må man enten være eieren. Vedkommende som har lagd filen eller root som har alle rettigheter til å forandre det som er nødvendig. Dette gjøres med kommandoen chmod (change mode) benyttes til å endre beskyttelsen av filer og filområder. Anta for eksempel at du har en fil som heter oppgave.dvi som bare du skal ha rettigheter til. Da tastes kommandoen:

note: Tag: para
en: This is an order to remove read and write privileges from the file oppgave.dvi for the sets of users go(group,owner)
target: Her gis det beskjed om å trekke rettigheter fra gruppene go(group, owner) lese og skrive rettigheter fra filen oppgave.dvi.

note: Tag: title
en: Processes
target: Prosesser

note: Tag: para
en: A process is a program under execution, i.e. a designation of the program and the environment the program uses while running. A process has:
target: En prosess er et program som utføres. Det vil altså si at det er en betegnelse på programmet og omgivelsene programmet benytter når den kjører. En prosess har:

note: Tag: para
en: A process ID (PID). This is a unique number identifying the process.
target: En prosess ID. Et unikt nummer som identifiserer prosessen.

note: Tag: para
en: All processes are started by other processes, i.e. all processes are children of other processes.
target: Alle prosesser settes i gang av andre prosesser, dvs. at alle prosesser er barn av andre prosesser.

note: Tag: para
en: At boottime, a range of processes are started. And when the login window is displayd on the screen, this is a running process. When we're logged in, we're inside a process that is a child of the login process.
target: Ved oppstart av maskinen er det en rekke prosesser som starter. Og når login-vinduet kommer opp på skjermen, er dette en prosess som er i gang. Når vi har logget inn er vi en prosess som er et barn av login prosessen

note: Tag: para
en: After installing Skolelinux, the network should be working properly. To check the network, open a webbrowser and try going to a familiar webpage, e.g. www.skolelinux.no. If you get the message <quote>Unknown host</quote>, you don't have an internet connection.There are several possible reasons for this. We'll get to these in the chapter on error handling.
target: Etter å ha installert skolelinux skal nettverket fungere som det skal. En måte å kontrollere om du er på nett eller ikke er å åpne en nettleser og prøve å komme inn på en nettside du kjenner. F.eks. www.linuxiskolen.no. Hvis du får opp meldingen ukjent vert, har du ingen nett tilknytning. Det kan være flere årsaker til dette. Men i kapitlet <quote>Feilhåndtering</quote> tar vi for oss hva som bør kontrolleres.

note: Tag: title
en: Usefull commands
target: Nyttige kommandoer

note: Tag: para
en: ping Command where you send an <quote>echo request</quote>
target: ping Kommando hvor man sender <quote>echo request</quote>

note: Tag: para
en: netstat Used to check and set a configuration
target: netstat Brukes for å sjekke og sette konfigurasjon.

note: Tag: para
en: ifconfig The command is used to configure the network card.
target: ifconfig Kommandoen benyttes for å sette konfigurasjonen på nettverks kortet.

note: Tag: para
en: ifdown Shuts down the network. But with * -a, for all
target: ifdown Tar ned nettet. Men * -a, for alle

note: Tag: para
en: ifup Starts the network.But with * -a, for all
target: ifup Tar opp nettet. Men med * -a, for alle

note: Tag: title
en: Error handling
target: Feilhåndtering

note: Tag: title
en: Missing driver, needs driver floppy
target: Driver mangler, trenger driverdiskett

note: Tag: para
en: A driver floppy is a floppy disk with an ext2 file system, with a file modules.tgz. This file is unpacked from root on the installtion system. Such a modules.tgz may for instance contain a file like this: .lib/modules/2.4.19-386/kernel/drivers/scsi/aacraid/aacraid.o'.
target: En driverdiskett er en diskett med ext2 filsystem, med en fil modules.tgz. Denne fila blir pakket ut fra rooten på installasjonssystemen. En slik modules.tgz kan for eksempel inneholde en slik fil: .lib/modules/2.4.19-386/kernel/drivers/scsi/aacraid/aacraid.o'.

note: Tag: title
en: Adding a client running MacOS X
target: Tilknytning av klient med MacOS X

note: Tag: title
en: Preparations
target: Forberedelser

note: Tag: title
en: Software
target: Programvare

note: Tag: para
en: We assume you have a brand new installation of OS X on the computer you wish to connect to the Skolelinux network. We also assume that you have updated the OS to the latest version, by using the automated update functionality in OS X.
target: Vi tar i denne guiden utgangspunkt i at du har en helt ny installasjon av OS X på maskinen du vil benytte i Skolelinux-nettverket. Det forutsettes også at du har oppdatert operativsystemet til siste versjon. Til dette bruker du den automatiske oppdateringsfunksjonen i OS X.

note: Tag: title
en: Knowledge
target: Kunnskap

note: Tag: para
en: These guidelines require that you have some experience with OS X. We assume that you know simple concepts and principles for OS X. You have to be logged in on the Mac as root throughout the procedure. These changes cannot be performed by an ordinary user. Root account is deactivated as default. You must activate it in the Netinfo Manager in the Security menu. Then, log in again as root.
target: Denne guiden krever at du har litt erfaring med OSX. Det forutsettes at du kjenner til en del enkle begrep og prinsipp som er vanlige i OS X. Du må også under hele oppsettet være logget inn på Mac som root. Disse forandringene er ikke mulige som en vanlig bruker. Root konto er i utgangspunktet deaktivert. Du aktivere denne i Netinfo Manager på Sikkerhet menyen. Logg så inn på nytt med root brukeren.

note: Tag: title
en: Network configuration
target: Nettverksoppsett

note: Tag: title
en: Placing the Mac in the Skolelinux network
target: Plassering av Mac på Skolelinux nettverket

note: Tag: para
en: A Mac in a Skolelinux network will behave like a workstation. This makes placing it together with Linux workstations a natural choice. For more info, see http://developer.skolelinux.no/arkitektur/arkitektur.html.en
target: En Mac i et Skolelinux nettverk vil oppføre seg som arbeidsstasjon. Det er derfor naturlig å plassere de sammen med Linux arbeidsstasjoner. For nærmere info om dette se på http://developer.skolelinux.no/arkitektur/arkitektur.html

note: Tag: para
en: In order make it work against the Skolelinux network, it is easiest to configure the computer to use DHCP to get ip address and other settings from the server. DHCP is usually activated by default in OS X. With DHCP running, you will have network access as SOMETHING LACKING. This is an advantage, because it will be easier to take the script down for setting up nfs on mac, which is done like this:
target: For å virke opp mot skolelinux nettverket, er det greiest om maskinen er konfigurert til å bruke DHCP for å få ip adresse og andre innstillinger fra serveren. DHCP er vanligvis aktivert som standard i OS X. Med DHCP i orden vil du ha nett-tilgangsom. Dette vil være en fordel, for da kan du enklere ta ned scriptet for oppsett av nfs på mac. Dette gjøres på følgende måte:

note: Tag: para
en: Enter System options
target: Gå inn på Systemvalg

note: Tag: para
en: Choose Network
target: Velg Nettverk

note: Tag: para
en: Choose network card. This will usually be built-in Ethernet
target: Velg nettkort. Dette er vanligvis Innebygd Ethernet

note: Tag: para
en: Click on the TCP/IP part. Configurer should use the With DHCP option.
target: Klikk på TCP/IP delen. Konfigurer skal her bruke Med DHCP alternativet.

note: Tag: para
en: Click Start using
target: Klikk Ta i bruk

note: Tag: para
en: Note:
target: Merk:

note: Tag: para
en: To check if the network is ok, run ifconfig from a terminal. en0 should have the flags UP, RUNNING.
target: For å finne ut om nettverket er oppe, kan du kjøre ifconfig fra terminal. en0 skal ha flaggene UP,RUNNING.

note: Tag: para
en: If your computer has not been networked previously, this would be a good time to update the software. You will find Software update in the System part of System options. This guide assumes you have updated OS X to the latest version.
target: Om maskinen ikke har stått på nett tidligere, er dette et bra tidspunkt å kjøre oppdatering av programvaren. Du finner Programvareoppdatering i System delen av Systemvalg. Denne guiden forutsetter at du har oppdatert OS X til siste versjon.

note: Tag: para
en: DNS is set up automatically by DHCP. If you wish to change name server, this can be done in the configuration for Network under System options.
target: DNS blir automatisk satt av DHCP. Om man ønsker å forandre navnetjener kan en gjøre dette i oppsettet på Nettverk som finnes under Systemvalg.

note: Tag: para
en: To be able to use the web proxy installed on the Skolelinnux server, do the following:
target: For å kunne benytte web proxyen som er installert på skolelinux tjeneren går man som følger:

note: Tag: para
en: Select Network
target: Velg Nettverk

note: Tag: para
en: Select Proxy
target: Velg Proxy

note: Tag: para
en: Tick off Webproxy
target: Merk av Webproxy

note: Tag: para
en: Enter the ip address for server and the port of the webproxy. The ip is usually 10.0.2.2 and the port 3128.
target: Skriv inn ipadressen til tjener og porten til webproxyen. Ipen er vanligvis 10.0.2.2 og porten er 3128.

note: Tag: para
en: Click Apply
target: Klikk Ta i bruk

note: Tag: title
en: Authentication
target: Autentisering

note: Tag: title
en: LDAP configuration in OS X
target: LDAP oppsett i OS X

note: Tag: para
en: Select Directory Access under Tools in Programs.
target: Gå inn på Katalogtilgang som ligger under Verktøy på Programmer.

note: Tag: para
en: Tick off LDAPv3.
target: Kryss av LDAPv3.

note: Tag: para
en: Click Configure. Location should be Automatic.
target: Klikk så Konfigurer. Her skal Sted stå på Automatisk.

note: Tag: para
en: Click New. Configuration Name should be tjener, Server Name or ip address should also be tjener.
target: Klikk så på Ny. Her skal Konfigurasjonsnavn være tjener, Servernavn eller ipadresse skal og være tjener.

note: Tag: para
en: For LDAP Standard types, select RFC 2307(Unix).
target: På LDAP-Standardtyper velger du RFC 2307(Unix).

note: Tag: para
en: You will now get a dialog box where you must enter search path ending. Enter the following: dc=skole,dc=skolelinux,dc=no.
target: Du får nå opp en dialogboks hvor du skal skrive Søkebaneendelse. Her skriver du følgende: dc=skole,dc=skolelinux,dc=no.

note: Tag: para
en: Click OK. SSL should not be activated.
target: Klikk ok. SSL skal ikke være aktivert.

note: Tag: para
en: Click on the Verification tab.
target: Trykk på Verifisering tab'en.

note: Tag: para
en: Searching User defined path.
target: Her skal det søkes i Egendefinert bane.

note: Tag: para
en: The catalog node list should contain /LDAPv3/tjener (server). If you don't have this, click on Add and select LDAPv3/tjener.
target: Katalognode lista skal innholde /LDAPv3/tjener. Har du ikke denne må du legge den til. Klikk i så fall Legg til og velg LDAPv3/tjener.

note: Tag: para
en: Close Catalog access
target: Lukk Katalogtilgang

note: Tag: title
en: Login menu in OS X
target: Innloggingsmeny i OS X

note: Tag: para
en: Go to Accounts configuration under Options
target: Gå på Kontoer innstillingene under Systemvalg

note: Tag: para
en: Select Login choices
target: Velg Pålogginsvalg

note: Tag: para
en: Tick Field for name and password
target: Merk av Felt for navn og passord

note: Tag: title
en: NFS configuration
target: Sette opp nfs

note: Tag: para
en: The easiest way to configure nfs is to run the ready-made script mac-nfs-configuration in a shell. To run this script, you must be logged in as administrator/root. It does not work for other users.
target: Den enkleste måten å sette opp nfs er å kjøre det ferdiglagde scriptet mac-nfs-oppsett i et skall på Mac. Det er viktig at du er logget inn som administrator/root på maskinen før du kjører dette scriptet. Du vil ikke få kjørt det som noen annen bruker.

note: Tag: para
en: NFS configuration: (the Norwegian word tjener means server)
target: NFS oppsett:

note: Tag: para
en: The script displays a notice when it has finished. You may then close the terminal window.
target: Scriptet sier i fra når det er ferdig. Du kan da avslutte terminalen.

note: Tag: para
en: The full script is included at the end of this document.
target: Scriptet ligger i sin helhet i slutten av dette dokumentet.

note: Tag: title
en: Time settings in OS X
target: Tidsinstillinger i OS X

note: Tag: para
en: Go to Date and time settings under Options.
target: Gå på Dato og tid innstillingene under Systemvalg.

note: Tag: para
en: Select Network time
target: Velg Nettverkstid

note: Tag: para
en: Enter the server address (10.0.2.2)
target: Skriv inn adressa til tjeneren (10.0.2.2)

note: Tag: para
en: Tick Use network timeserver
target: Kryss av på Bruk en nettverkstidstjener

note: Tag: title
en: Configuring a network printer in OS X
target: Sette opp nettverksskriver i OS X

note: Tag: para
en: To set up a network printer in OS X, go to Programs, then Tools and select Print center
target: For å sette opp en nettverksskriver i OS X går man inn på Programmer, så Verktøy og velger Utskriftssenter.

note: Tag: para
en: Select <quote>IP-printing</quote> from the drop-down box.
target: Velg <quote>IP-utskrift</quote> i rullegardinmenyen

note: Tag: para
en: Enter the printer network address
target: Skriv inn adressa til skriveren

note: Tag: para
en: Select model and driver
target: Velg modell og driver

note: Tag: para
en: Click Add
target: Klikk Legg til

note: Tag: title
en: Changes on the server
target: Forandringer på tjener

note: Tag: title
en: Changes to the NFS configuration
target: Forandringer i oppsettet på NFS

note: Tag: para
en: Log in to the server for workstations with ssh as root. In skolelinux, this machine is called tjener (server). Do the following:
target: Logg inn på tjeneren for arbeidsstasjoner med ssh som root. Hos oss heter denne maskinen tjener. Gjør som følger:

note: Tag: para
en: Server login:
target: Tjener login:

note: Tag: para
en: Enter password and log in. Edit /etc/exports . This can be done by e.g. using nano (/bin/nano) or pico
target: Oppgi passord, og du logger inn. Editer /etc/exports Dette kan for eksempel gjøres ved å bruke nano (/bin/nano)

note: Tag: para
en: Edit /etc/exports:
target: Editer /etc/exports:

note: Tag: screen
en: /etc/exports: the access control list for filesystems which may
    # be exported to NFS clients.  See exports(5).
    #
    # Orginal line
    # /skole/tjener/home0 10.0.2.0/255.255.254.0(rw)
    #
    # Changed line
    /skole/tjener/home0 10.0.2.0/255.255.254.0(rw,insecure)
target: # /etc/exports: the access control list for filesystems which may
    # be exported to NFS clients.  See exports(5).
    # 
    # Orginal linje
    # /skole/tjener/home0 10.0.2.0/255.255.254.0(rw)
    #  
    # Forandret linje
    /skole/tjener/home0 10.0.2.0/255.255.254.0(rw,insecure)

note: Tag: para
en: Here we show a modified /etc/exports. You only have to add an insecure parameter. In practice, this means letting nfs use ports over 1024. As far as we know, there are no risks involved in doing this. Next we start the nfs export.
target: Her vises en ferdig modifisert /etc/exports. Det er bare å legge til et insecure parameter. Dette betyr i praksis at du lar nfs bruke porter over 1024. Såvidt vi vet utgjør dette ingen risiko. Det neste vi skal gjøre er å restarte nfs-eksporteringen.

note: Tag: para
en: Restart NFDS export:
target: Restart av NFS eksportering:

note: Tag: para
en: Log out from the server by typing:
target: Logg ut fra serveren ved å skrive:

note: Tag: para
en: Logging out from server:
target: Logge ut fra server:

note: Tag: para
en: Close all the applications, and restart your Mac. Users that have been entered in LDAP should now be able to log in, as with a regular linux workstation.
target: Lukk nå alle programmene på din Mac og start den på nytt. Det skal nå kunne gå an å logge inn på den med brukere som er lagt inn i LDAP, som en vanlig linux arbeidsstasjon.

note: Tag: title
en: Appendix
target: Tillegg

note: Tag: para
en: mac-nfs-configuration:
target: mac-nfs-oppsett:

note: Tag: screen
en: #/bin/sh
    echo This script sets up automated mount  of the home directories
    mkdir /skole ; mkdir /skole/tjener ; cd /skole/tjener
    ln -s /automount/skole/tjener/home0 home0
    nicl / -create /mounts/fu dir /skole/tjener/home0
    nicl / -create /mounts/fu type nfs
    nicl / -create /mounts/fu name tjener:/skole/tjener/home0
    echo Done ...
target: #/bin/sh
    echo Dette scriptet setter opp automatisk mounting av hjemmeområdene
    mkdir /skole ; mkdir /skole/tjener ; cd /skole/tjener
    ln -s /automount/skole/tjener/home0 home0
    nicl / -create /mounts/fu dir /skole/tjener/home0
    nicl / -create /mounts/fu type nfs
    nicl / -create /mounts/fu name tjener:/skole/tjener/home0
    echo Ferdig...

note: Tag: title
en: Connecting Windows clients
target: Tilknytning av klienter med Windows

note: Tag: para
en: This section is meant to be of help when connecting computers running Microsoft Windows in a Skolelinux network. You will not find detailled explanations, as this is just meant to be an introduction to how it *can* be done. Administration of Windows is a vast theme, which is documented far better elsewhere.
target: Dette kapittelet er ment å være til hjelp når man skal koble opp maskiner som kjører Microsoft Windows i et Skolelinux-nettverk. Ingen punkter vil bli gjennomgått i stor detalj, det er kun ment å være en introduksjon til hvordan det *kan* gjøres. Drifting og administrering av windowsmaskiner er et omfattende tema og er langt bedre dokumentert andre steder.

note: Tag: title
en: Configuring the server
target: Konfigurasjon av tjeneren

note: Tag: para
en: Skolelinux comes with a default configuration for connecting Windows clients, using Samba. If you wish to change the configuration, we recommend the many how-tos on using Samba, which can be found under <quote>documentation</quote> at http://www.samba.org
target: Skolelinux har en ferdig løsning med et standardoppsett for å koble til windowsklienter. Løsningen baserer seg rundt Samba. Dersom du ønsker å endre noe av dette oppsettet anbefales en av de mange howtoene som er skrevet om Samba. Disse finnes under <quote>documentation</quote> på http://www.samba.org

note: Tag: para
en: At the time of writing, some of the software for supporting windows clients is only available from a test area at the skolelinux.no ftp server. To use it requires giving apt access to the test area and running an upgrade for the whole system. See http://http://developer.skolelinux.no/info/studentgrupper/2003-macwin-integr/index.php?page=testing for a description of how to do this. As soon as the changes have been added to the standard Skolelinux distribution, this will no longer be necessary.
target: I skrivende stund er deler av programvaren for å støtte windowsklienter kun tilgjengelig fra et test-område på ftp-tjeneren til skolelinux.no For å kunne benytte seg av dette kreves det at man gir apt tilgang til test-området og deretter kjører en upgrade av hele systemet. Se http://http://developer.skolelinux.no/info/studentgrupper/2003-macwin-integr/index.php?page=testing for en beskrivelse av hvordan dette gjøres. Så snart endringene blir lagt inn som standard i distribusjonen, vil dette ikke lenger være unødvendig.

note: Tag: title
en: Client configuration
target: Konfigurasjon av klienten

note: Tag: para
en: A computer running Windows is regarded as a thick client in the Skolelinux context, and thus belongs on the main network. The only thing that needs attention in the network configuration is making sure the computer is configured to receive ip address and name services via DHCP. This is how windows is configured to do by default on a new installation. If the computer has been set up with a fixed address before, this should be changed to <quote>Allocate address automatically</quote>.
target: En maskin som kjører windows regnes i skolelinux-sammenheng for å være en tykk klient, og hører derfor hjemme på hovednettet. Det eneste man bør sørge for i nettverkskonfigurasjonen er at maskinen er satt opp til å motta ip-adresse og navnetjenester via DHCP. Dette er hva windows er satt opp til å gjøre i utgangspunktet på en ny installasjonen. Dersom maskinen tidligere har vært satt opp med en fast adresse, bør denne endres til å <quote>Tilordne adresse automatisk</quote>.

note: Tag: title
en: Authentication, file sharing and printer sharing
target: Autentisering, fildeling og skriverdeling

note: Tag: para
en: When the computer has been allocated an ip address and is able to communicate with other computers on the network, it must be configured to be able to log in on the server and get access to files and printers. This is called placing the computer in the domain. The domain is the windows part of the network, controlled by the server.
target: Når maskinen har fått tildelt sin ip-adresse og kan kommunisere med andre maskiner i nettet, må den settes opp for å kunne logge på tjeneren og få tilgang til filer og skrivere der. Dette kalles å legge maskinen inn i et domene. Domenet er da windowsdelen av nettverket, som er kontrollert av tjeneren.

note: Tag: para
en: Skolelinux comes with a default windows domain called <quote>skolelinux</quote>. How you configure a windows client to be a member of this domain varies according to the windows version. Access to the home directory is set up automatically when the user logs on. The home directory will then appear as drive H: . All printers that have been added to CUPS on the server will be shared on the windows network, but not installed on the individual client. The practical reason behind this is that drivers are required for the particular printers on the local network.
target: Skolelinux har som standard et windows-domene kalt <quote>skolelinux</quote>. Hvordan man setter opp en windowsklient til å delta i dette domenet varierer alt etter hvilken versjon av windows man kjører. Tilgang til hjemmekatalogen opprettes automatisk når brukeren logger på maskinen. Hjemmekatalogen vil da dukke opp som stasjon H: Alle skrivere som er lagt inn i CUPS på tjeneren vil bli delt på windows-nettverket, men ikke installert på den enkelte klient. Dette er av praktiske årsaker ettersom man må ha drivere til de spesifikke skriverene som er i det lokale nettet.

note: Tag: para
en: Here is a short summary of what needs to be done for the various windows versions.
target: Her følger et kort sammendrag av hva som må gjøres i de forskjellige versjonene av windows.

note: Tag: para
en: Windows 95 and 95A don't support password encryption, and therefore are not supported by Skolelinux for security reasons.
target: Windows 95 og 95A har ikke støtte for kryptering av passord, og er derfor ikke støttet av skolelinux. Dette valget er gjort av sikkerhetsmessige årsaker.

note: Tag: para
en: These windows versions are the easiest to place in the domain. You can do this by changing the settings for <quote>Client for Microsoft Networks</quote> under <quote>Network</quote> in the Control panel. There is an option called <quote>Logon to Windows NT-domain</quote>, which must be activated, and the domain name <quote>skolelinux</quote> entered. After rebooting, the computer will be ready to log in to Skolelinux.
target: Disse versjonene er de enkleste å få lagt inn i domenet. Du kan gjøre dette ved å endre instillingene til <quote>Client for Microsoft Networks</quote> under <quote>Network</quote> i kontrollpanelet. Der finnes et valg kalt <quote>Logon to Windows NT-domain</quote> som må aktiveres og domenetnavnet <quote>skolelinux</quote> skrives inn. Etter omstart vil maskinen være klar for å logge på skolelinux.

note: Tag: title
en: Windows NT and 2000
target: Windows NT og 2000

note: Tag: para
en: Windows XP Home is a fun product that has lost an array of useful functionality, such as the ability to be placed in a domain. Microsoft has decided that a home computer does not belong in a network, and has therefore left out this possibility. Thus, Windows XP Home edition is not supported as a client in the skolelinux architecture.
target: Windows XP Home er et artig produkt som har mistet en rekke funksjoner som kan være nyttige å ha. En av de funksjonene som mangler er muligheten til å koble seg på et domene. Microsoft har bestemt seg for at en hjemmemaskin ikke har noe i et nettverk å gjøre, og har dermed utelatt denne muligheten. Windows XP Home edition støttes dermed ikke som klient i skolelinux-arkitekturen.

note: Tag: para
en: Windows XP Professional is based on Windows 2000, and thus the procedure for placing it in the skolelinux domain is very similar to what is described above. The only difference is that XP Pro has some security settings that don't mesh with the Skolelinux configuration. These settings must be changed before the computer can be added. This can be achieved by changing <quote>local policy</quote>, but it is simpler to change to registry entries, which can be done by running a small .reg file. When these settings have been changed, the computer can be added by following the procedure for Windows 2000. The registry key in question is:
target: Windows XP Professional er i utgangspunktet basert på Windows 2000 og dermed er prosedyren for å legge den til i skolelinux-domenet veldig lik. Den eneste forskjellen er at XP Pro har noen sikkerhetsinnstillinger som ikke går overens med oppsettet skolelinux benytter seg av. Disse innstillingene må endres før man får lagt til maskinen. Dette kan gjøres ved hjelp av <quote>local policy</quote>, men er enklest gjort i form av å endre to verdier i registeret. Dette kan gjøres ved hjelp av en liten .reg-fil som kjøres på maskinen. Etter at disse innstilligenen er endret kan man legge til maskinen etter samme oppskrift som for Windows 2000. Den aktuelle nøkkelen i registeret er:

note: Tag: title
en: Configuring other services
target: Oppsett av andre tjenester

note: Tag: title
en: Configuring web-proxy
target: Konfigurering av web-proxy

note: Tag: para
en: To use the proxy, you must configure each webbrowser. For Internet Explorer this is done in <quote>Internet Options</quote>. For Opera, it is done in <quote>Preferences</quote>. The name of the proxy server is <quote>webcache</quote>, and the port is 3128.
target: For å benytte seg av proxyen må man konfigurere hver enkelt nettleser. I Internet Explorer gjøres dette i <quote>Internet Options</quote>. I Opera settes det i <quote>Preferences</quote>. Navnet på proxyserveren er <quote>webcache</quote> og port er 3128.

note: Tag: para
en: Since each webbrowser has its own location for storing this information, there are no simple ways to update all the machines in the network. One method that is often used is to copy the changes via the samba login-script in the shape of a .reg file or .ini (depending on the browser).
target: Siden hver nettleser har sitt sted å lagre denne informasjonen på finnes det ikke en enkelt måte å oppdatere dette på alle maskinene i nettverket. En metode som ofte brukes er å kopiere inn endringene via login-scriptet til samba i form av en .reg-fil, eller .ini (avhengig av browser).

note: Tag: title
en: Configuring email
target: Konfigurering av e-post

note: Tag: para
en: Skolelinux offers several ways to make use of the mail service. Some are more appropriate for a school network than others. Which system is chosen is under the discretion of the local administrator. In many cases, one would wish to continue an existing solution. In some cases there are regulations stipulating the pupil's access to email.
target: Skolelinux tilbyr flere måter å benytte epost-tjenesten på. Noen er mer egnet i et nettverk på en skole enn andre. Hvilken løsning man ønsker på sitt nettverk får være opp til hver enkelt administrator å velge. Mange har nok en løsning som benyttes på sin skole allerede og ønsker å fortsette med denne. Noen er også underlagt spesielle retningslinjer for hvordan elevene skal få tilgang til epost på.

note: Tag: para
en: POP is perhaps the least appropriate solution. This protocol is the most common when checking email form an ISP. POP entails downloading the message for local storage on the user's home directory before reading it using an email application. For a school network, this would mean that the email would be stored in many different locations, both on the server and the clients. Using POP would also require the email application to be configured for every single user on the clients.
target: POP er kanskje den som passer dårligst inn. Dette er den protokollen som benyttes mest når man sjekker epost fra en ISP. POP innebærer at meldingen blir lastet ned og lagret lokalt hos brukeren før den kan leses i epostleseren. I et skolenettverk vil det bety at posten vil lagres flere steder i systemet, både på tjeneren og på klienten. Bruk av POP vil også kreve at epostleseren blir satt opp for hver enkelt bruker på klientene.

note: Tag: para
en: IMAP is far better suited in this context. Using IMAP will result in the email application being connected to the server continuously, and just running as an interface to look at the email, which is always in the same location, on the server. In some cases, whic will also entail configuring the email application for every single user. Some email applications can however be configured to require logging in, and thus all users can have the same configuration.
target: IMAP er langt bedre i denne sammenhengen. Med IMAP vil epostleseren være oppkoblet mot tjeneren hele tiden og bare bli et grensesnitt mot eposten. Posten vil hele tiden befinne seg på et sted, tjeneren. I noen tilfeller vil også dette innebære at epostleser må settes opp for hver enkelt bruker. Noen epostlesere kan derimot konfigureres slik at de krever en egen innlogging med brukernavn, og dermed behøves kun et felles oppsett for alle brukere.

note: Tag: para
en: Web based email requires the least work with respect to Windows clients. All that is needed on the client side is a web browser. On the other hand, webmail can require greater effort to configure correctly on the server, but it is very easy to administer once it has been set up. At the same time, one is spared all the security problems with email applications on Windows (virii and worms exploit security holws). Even though a web interface can be very different from regular OS applications, experience has shown that young users easily understand how to use it. Many pupils will already have a private email account with a webbased interface (e.g. Hotmail, Yahoo).
target: Web-basert epost er den løsningen som gir minst arbeid med tanke på windows-klienter. Alt som behøves fra klientens side er en webleser. Web-epost kan derimot kreve en større innsats for å bli satt opp på tjeneren, men vil være veldig lett å administrere i etterkant. Samtidig blir man spart for alle sikkerhetsproblemene epostlesere på windows har hatt de siste årene (virus og ormer som utnytter sikkerhetshull). Selv om et slikt web-grensesnitt kan være vidt forskjellig fra operativsystemet tilbyr, viser det seg at unge brukere lett forstår hvordan det skal brukes. Veldig mange av de som har privat epostadresse benytter en web-basert løsning. (F.eks Hotmail eller Telenor Onlines Epostleser).

note: Tag: title
en: Appendices
target: Vedlegg

note: Tag: title
en: Upgrading - how does it work?
target: Oppdatering - hvordan fungerer den

note: Tag: para
en: There are several package handlers for Debian GNU/Linux distribution. We'll look at the workings of one of these. At the end, we'll mention some alternative package handlers.
target: Det finnes flere forskjellige pakke behandlere til Debian sin GNU/Linux distribusjon, hvor vi skal ta for oss en av disse og forklare hvordan den fungerer. Til slutt vil det nevnes et par alternativer til pakke behandlere og hvordan det fungerer.

note: Tag: para
en: What's most important is to understand what a package handler does and what problems it solves. A package handler keeps track of packages or programs to be loaded on the computer. These packages are made and tested for Debian so that they are installed on the machine locally. The package handler takes care of any dependencies a program might have. It also had functionality for updating the software, by downloading the latest version from the network. By using the latest version, system security is significantly increased.
target: Det som er viktigst er å forklare hva en pakke behandler gjør og hvilke problemer den løser. Pakke behandleren holder kontroll over pakker eller programmer som kan lastes inn i maskinen. Disse pakkene er laget og testet for Debian slik at de installeres på maskinen lokalt. Pakkene handleren som vi kommer nærmere inn på tar høye for avhengigheter som eventuelt et program har. Den har også funksjoner som gjør at den kan oppdatere programvaren selv, ved å laste ned siste utgave fra nettet. Ved å benytte seg av siste utgave økes sikkerheten i systemet betraktelig.

note: Tag: title
en: Using apt-get
target: Bruk av apt-get

note: Tag: para
en: When the file <quote>sources.list</quote> is correct, it is possible to proceed to retrieving information about the packages and search in them, install packages and update installed packages. b
target: Etter at filen <quote>sources.list</quote> er korrekt så er det muligheter til å gå videre til å hente informasjon om pakkene og søke i dem, installasjon av pakker og oppdatering av installerte pakker.

note: Tag: title
en: Updating information on available packages
target: Oppdatering av informasjon om de tilgjengelige pakkene

note: Tag: para
en: To be able to retrieve information and metadata on the packages locally, type the following command:
target: For å kunne hente ned informasjon og metadata om pakkene lokalt så må man skrive inn følgende kommando:

note: Tag: para
en: This leads to there being a file that is downloaded locally with information and metadata on the available packages. To search through this file, another command is used:
target: Dette fører til at det er en fil med informasjon som hentes ned lokalt med informasjon og metadata om de tilgjengelige pakkene. For å søke gjennom denne filen benyttes en annen kommando:

note: Tag: para
en: search&lsqb;Package name/word/topic&rsqb;
target: search&lsqb;Pakke navn/ord/emne&rsqb;

note: Tag: para
en: This results in a list of available packages. The structure of this list is package name - information on the content of the package. One can also find dependencies on this package by using the command:
target: Dermed kommer det opp en liste med tilgjengelige pakker. Oppbyggingen av denne listen er pakke navn-informasjon om innhold av pakken. En kan også finne ut avhengigheter som pakken har ved hjelp av kommandoen:

note: Tag: para
en: showpkg&lsqb;package name&rsqb;
target: showpkg&lsqb;pakke navn&rsqb;

note: Tag: title
en: Package installation
target: Installasjon av en pakke

note: Tag: para
en: When you have found a package that you wish to install, it can be installed by the following command:
target: Etter å ha funnet en spesifikk pakke som du ønsker å installere, ved hjelp foregående skritt så kan en installere en spesifikk pakke ved å benytte følgende kommando:

note: Tag: para
en: install &lsqb;package name&rsqb;
target: install &lsqb;pakke navn&rsqb;

note: Tag: para
en: It is important to get the package name is correct. Otherwise, you may download another program, or not get anything. If correct, the download and installation will go ahead.
target: Her er det viktig at pakke navnet er korrekt, eller så kan det tenkes at den henter ned et annet program, eller at den ikke henter noe som helst. Dersom det er korrekt tastet inn vil nedlastingen og installasjonen av pakken iverksettes.

note: Tag: title
en: Upgrading the system
target: Oppgradering av systemet

note: Tag: para
en: To automatically upgrade all installed packages to the latest version, all that is required is to enter the following command:
target: For å automatisk oppgradere alle installerte pakker til den nyeste versjonen så er det kun å taste inn følgende kommando:

note: Tag: para
en: This may take some time, particularly if it has not been done in a while. I think that this is done by a cron daemon, so there should not be a need to do this. You can find more information in the man pages if you need to learn more about apt. There are other package handlers for Debian, but apt is the most commonly used.
target: Dette kan ta litt tid spesielt dersom det ikke har blitt gjort på en stund. Tror at dette gjøres av en daemon som er tidsinnstilt, slik at det ikke blir behov for å gjøre dette. Det finnes mer informasjon i manualsidene dersom du ønsker å lære mer om apt. Det finnes også andre pakke behandlere til Debian, men apt er den mest brukte.

note: Tag: title
en: Testing and feedback
target: Testing og tilbake melding.

note: Tag: para
en: In order for us to correct errors in the software (bugs), it is very important that it is tested by many people, and that we receive reports on the bugs discovered. Without your help, it is close to impossible for us to uncover all errors. If you find a bug, it must be reported to the error database, http://bugs.skolelinux.no as soon as possible so that we may correct it.
target: For å kunne rette på feil programvaren er det veldig viktig at den blir testet av flere slik at vi får tilbake rapporter om programvarefeilene. Uten hjelp fra dere som bruker og tester programvaren og rapporterer feilene er det tilnærmet umulig for oss å finne alle feil. Dersom du finner en feil må den rapporteres til feildatabasen, http://bugs.skolelinux.no så fort som mulig slik at vi skal kunne rette den opp.

note: Tag: title
en: Guidelines for testing
target: Retningslinjer for testing

note: Tag: para
en: Testing is a good way to make a contribution to flawless software, as long as the people testing provide us with bugreports.
target: Testing er en god måte å bidra for å få programvare til å bli feilfri, så lenge de som tester sender inn feilrapporter til oss.

note: Tag: para
en: The first step on is to install the software on a computer. Check whether there any guidelines are included for the installation of the program before you begin, and follow them if that's the case. If you are not able to install the software, try again. If things come to a halt, check if newer installation guidelines are available and follow this. Maybe you made a wrong selection somewhere? If not, report to the error database according to the guidelines below.
target: Første skritt på veien er å installere programvaren på en maskin. Sjekk om det er vedlagt noen retningslinjer for installasjonen av programmet før du begynner, dersom det er det følg disse. Hvis du ikke klarer å installere programvaren, prøv igjen. Om det stopper på samme stedet, sjekk om det finnes nyere installasjonsveiledning tilgjengelig og følg denne, eller har du valgt feil underveis? Hvis ikke rapporter til feil databasen ifølge retningslinjer som kommer nedenfor.

note: Tag: para
en: Now that the software is installed, it is time to start testing it. Just start the program, and see if it works normally. Configure the program if needed, and see if it functions normally. If errors arise, see if they are reproducible. If that's the case, report the bug to the error database in accordance with the guidelines given below.
target: Nå som programvaren er installert så er det på tide å begynne å teste det installerte programmet. Da er det bare å starte programmet, og se om det oppfører seg normalt. Konfigurer programmet hvis det trengs og se om det fungerer normalt. Oppstår det feil, se om det er mulig å reprodusere den. Hvis det er tilfellet, rapporter til feildatabasen ifølge retningslinjer som kommer nedenfor.

note: Tag: title
en: What should a quality bug report include?
target: Hva skal en god feil rapport inneholde?

note: Tag: para
en: Bugreports are a tool for quality assurance and improvement of software. If the bugreports are faulty, they may be ignored by the developers because the information in the report is to tangled an inspecific. A useful bugreport had two main qualities: reproducibility and specificity.
target: Feilrapporter er benyttet som et verktøy til å kvalitetssikre og forbedre programvare. Er feilrapportene fylt ut galt kan det tenkes at den ignoreres av utvikleren fordi det er for frittflytende informasjon i feilrapporten. En nyttig feilrapport inneholder to punkter som er viktig; reproduserbar og spesifikk.

note: Tag: para
en: If the error is not reproducible, it's difficult for the developer to find the error, and thus to correct it. It's important to include all relevant details about the error, or it may be given a low priority.
target: Dersom feilen ikke er reproduserbar blir det vanskelig for utvikleren å finne feilen, dermed blir det vanskelig for utvikleren å rette opp den rapporterte feilen. Det er viktig å få med alle relevante detaljer rundt feilen, hvis det ikke følger feilrapporten kan det tenkes at feilen blir nedprioritert.

note: Tag: para
en: Well specified bugreports makes homing in on an error easier. Please take the time to isolate the specific circumstances that triggered the error. If appropriate, include the source code that caused the error.
target: Feilrapporter som er spesifiserte gjør det lettere å isolere feil som er rapportert inn. Har du kommet over noe som ikke virker som det skal er det viktig at du tar deg tid til å forsøke å isolere hva som utløste feilen, eventuelt legg ved et utdrag av kildekoden hvor feilen oppsto.

note: Tag: title
en: How to repport errors
target: Hvordan rapportere inn feil rapporter?

note: Tag: para
en: All bugreports that should go to Skolelinux, are reported using the webpage http://bugs.skolelinux.no. (It is possible that some errors should be reported to others. These links are listed on this page. Report the error to Skolelinux if you are unsure where it should be reported). The Skollinux uses the bugreport system Bugzilla, which is a database where it is possible to search for reports and add new reports. The following is a description of the procedure:
target: Alle feilrapporter som skal inn til Skolelinux rapporteres via internettsiden http://bugs.skolelinux.no. (Det kan tenkes at noen feil skal rapporteres til andre. Disse lenkene står oppført på denne siden. Rapporter den til Skolelinux hvis du er i tvil om hvor feilen skal rapporteres.) Feilrapporteringssystemet som Skolelinux benytter seg av heter Bugzilla, som er en database hvor en kan søke etter rapporterte og legge inn nye feilrapporter. Nedenfor følger en mal om hvordan man rapporterer inn feil til oss.

note: Tag: para
en: has the bug been reported already?
target: Er den rapportert inn tidligere?

note: Tag: para
en: Before you submit a new bugreport, you must check if this error has been registered before at http://bugs.skolelinux.no. Duplicating earlier bugreports is of no help.It is quicker to search through the database than to write a bugreport, so it pays to check if the error has already been registered. It is also possible that it has been fixed, but you don't have the latest version, or it is being tested.
target: Før du sender inn en ny feilrapport må du sjekke om feilen har blitt registrert inn tidligere til http://bugs.skolelinux.no. Det er ingen hjelp i å rapportere duplikater av den samme feilen flere ganger. Det tar mindre tid å søke igjennom feil databasen enn å skrive en ny feilrapport, så det er lønnsomt å sjekke om den er allerede registeret. Det kan tenkes at den allerede er fikset, men du har ikke den siste versjonen, eller at den er under testing.

note: Tag: para
en: If you do find that the error you identified has been registred before, don't report it again, but read through the bugreport and add your comment to it.
target: Hvis du finner at feilen du har identifisert er allerede registrert, ikke rapporter den igjen, men les igjennom den og legg til en kommentar på den eksisterende feilrapporten.

note: Tag: para
en: How to check whether the bug has been reported already
target: Hvordan sjekke om feilen er allerede rapportert?

note: Tag: para
en: From the main page, follow the link ``Query existing bug reports'' and write a query in line with the error you detected. If you're unsure about how to write a query, follow the guidelines under <quote>clue</quote> at the top of the page.
target: Følg linken fra hovedsiden som heter <quote>Query existing bug reports</quote> fra forsiden og lag en spørring som er i tråd med den feilen du har funnet. Dersom du er usikker hvordan du setter opp en spørring følg retningslinjene som står beskrevet under lenken <quote>clue</quote> på toppen av siden.

note: Tag: para
en: Submitting a new bug report
target: Rapporter en ny feilrapport.

note: Tag: para
en: If you don't have an account, you click on the link at the bottom of the page and follow the guidelines for creating an account. In order to report bugs, you need an account, so that you may receive feedback on the handling of the error.
target: Dersom du ikke har en konto så må du opprette en ved å følge lenken nederst på siden, og følge retningslinjene for opprettelse av konto. For å rapportere en feil må du ha en konto, dette for å kunne gi tilbakemelding til den som rapporterte feilen.

note: Tag: para
en: Now that you're logged in, all that remains is to fill in the bugreport form, as described below.
target: Nå som du har logget deg inn, gjenstår det å fylle ut skjemaet for feilrapporten som bør gjøres som beskrevet under.

note: Tag: para
en: Where was the error found?
target: Hvor fant du feilen?

note: Tag: para
en: The first fields deals with where the error was discovered, you must enter:
target: De første feltene dreier seg om hvor du fant feilen, du må angi:

note: Tag: para
en: Which version of the distribution you have installed.
target: med hvilken distribusjon du har installert.

note: Tag: term
en: Component:
target: Componet:

note: Tag: para
en: What part of the system the error arose in.
target: om hvilken del som den hører til.

note: Tag: para
en: What platform
target: hvilken type plattform oppsto denne feilen?

note: Tag: para
en: Operating system, probably Linux
target: hva slags operativsystem (OS) du benytter deg av, antar det er Linux

note: Tag: para
en: How important is the error?
target: Hvor viktig er feilen?

note: Tag: para
en: This concerns the prioritization of bugs with regard to what is critical for the system. If a function in a little-used program does not work, it should be reported with a low priority. A serious error in a commonly used program is given a high priority.
target: Dette har med prioriteringen av feil med tanke på om det er kritisk for systemet. Fungerer ikke en funksjon i et program som er lite benyttet skal den rapporteres inn, men med lav prioritet slik at det blir tatt når en har tid til det. Er det derimot et mye benyttet program som har en feil som gjøre at hele funksjonen til programmet forsvinner, skal dette har en høyere prioritet.

note: Tag: para
en: Grade the error on a scale form P1 to P5, P1 being least critical. P2 is a normal grade.
target: graderer en feilen fra P1 til P5 hvor P1 er minst kritisk. P2 er en vanlig normal gradering.

note: Tag: para
en: Concerns the critical condition of the error. Is it a major bug, or a trivial mistake?
target: tar for seg hva den kritiske tilstanden for feilen den feiler. Er den stor eller er den en triviell feil?

note: Tag: para
en: Who is going to follow up on this error?
target: Hvem vil følge opp denne feilen?

note: Tag: para
en: It is possible to state who is going to follow up on the bug and send a copy of the bugreport to any other interested parties.
target: Her kan en angi hvem som skal følge opp feilen og sende kopi til eventuelt andre interessenter av feilrapporten:

note: Tag: para
en: Here it is possible to enter a developer responsible for fixing the error, or leave it blank, assigned to ``default'' ``components''.
target: her kan en angi en utvikler som har ansvaret for å fikse feilen, eller så kan det være blankt så blir den sent til <quote>default</quote> til valget du gjorde ovenfor i <quote>components</quote>.

note: Tag: para
en: If you wish to give a copy of the error to someone else, fill in their email address here.
target: ønsker du å sende en kopi av feilen til noen andre, så kan dette gjøres ved å fylle inn e-postadressen i dette feltet.

note: Tag: para
en: What else can you tell the developer about the error?
target: Hva annet kan du fortelle utvikleren om feilen?

note: Tag: para
en: This is where the true bugreport is written so that the developer understands how to find the error. Some possible points of departure are included below:
target: Det er her selve feilrapporten skal skrives til utvikleren slik at han skjønner hvordan han kan finne feilen. Det følger noen punkter som kan benyttes under:

note: Tag: para
en: Here the bugreport should be written as described in <quote>What should a quality bugreport include?</quote>. Here are some points to consider:
target: Her skrives feilrapporten som beskrevet i <quote>Hva skal en god feil rapport inneholde?</quote>. Har også laget noen punkter som kan være til hjelp:

note: Tag: para
en: High level description of the error as you see it.
target: Overordnet beskrivelse slik du opplever den.

note: Tag: para
en: What steps are needed to reproduce the error?
target: Hvilke skritt må til for å reprodusere feilen?

note: Tag: para
en: The result of the error. What is happening?
target: Resultatet av feilen. Hva er det som skjer?

note: Tag: para
en: The expected result. What were you expecting to happen instead of the error?
target: Forventet resultat. Hva var det du forventet istedet for feilen?

note: Tag: para
en: Additional information, if any.
target: Tilleggs informasjon, dersom det er noe.

note: Tag: para
en: When you're done filling in everything, doublecheck if all information has been entered correctly. Then click <quote>Commit</quote> and your bugreport will be registered in the Skolelinux Bugzilla database.
target: Når du er ferdig med å fylle inn alt, dobbelsjekk om all informasjon er fylt inn korrekt. Trykk deretter på <quote>Commit</quote> og din feilrapport vil bli registrert i en del av Skolelinux sin Bugzilla database.

note: Tag: title
en: Feedback on reported errors
target: Tilbakemelding fra innmeldte feil?

note: Tag: para
en: Normally, feedback is provided by developers concerning the error. It is possible that a developer will get in touch with the submitter if more information is needed, or if the submitter wishes to test the new version and see if the error has been corrected. Therefore, it's important that the submitter registers a functioning email address, and regularly reads email sent to this address.
target: Normalt hvis kommer det en tilbakemelding fra utviklerne vedrørende feilen som har oppstått. Det kan tenkes at utvikleren tar kontakt med innsenderen, dersom det ønskes mer informasjon eller om innsenderen har lyst til å teste den nye versjonen for å se om feilen er fikset. Før å kunne gjøre dette er det viktig at innsender registrer seg med en fungerende e-post adresse, og leser e-post fra denne.

note: Tag: title
en: Opera without advertising
target: Reklamefri Opera

note: Tag: para
en: Skolelinux has been given a special version of the Opera webbrowser, where the advertisement banner may be changed. This is done by editing '/etc/opera6rc.fixed'. The following fields should be enterd.
target: Skolelinux har fått en spesiel versjon av browseren Opera, der reklamefeltet i browseren kan byttes ut. Dette gjøres ved å redigere '/etc/opera6rc.fixed'. Følgende felt legges inn.

note: Tag: para
en: 'Banner Path' is the path for a local file or URL to an external file which has to be an image (468x60 pikxles) to be displayed in the advertisement field in Opera. 'Banner HomePage' is the URL that Opera should fetch when this field is clicked on.
target: 'Banner Path' gir stien til en lokal fil eller URL til en ekstern fil som må være et bilde (468x60 piksler) som skal legges inn i reklamefeltet i Opera. 'Banner HomePage' gir URL som Opera skal hente fram når en trykker på dette feltet.

note: Tag: title
en: The choices made by the automatic installation
target: Valgene som blir gjort av det automatiske installasjonsoppsettet

note: Tag: para
en: Select tasks to install. (Navigate using the arrow keys. Select Norwegian primay school: common, Norwegian primay school: server and Norwegian primay school: server for thin clients with space so that there is a * for each of these. If you deviate from the choices we've made, your installation will be different.) Finish.
target: Select tasks to install. (Naviger med piltaster. Merk av Norwegian primay school: common, Norwegian primay school: server og Norwegian primay school: server for thin clients med space slik at det kommer en * for disse. Eventuelt kun det som du ønsker å installere på din maskin. Dersom du avviker fra de valgene vi har gjort vil installasjonen din bli annerledes.) Finish.

note: Tag: para
en: Debian System Configuration. No. (Don't run dselect.)
target: Debian System Configuration. No. (Ikke kjør dselect.)

note: Tag: para
en: (The installation starts and you whish to continue the installation) &lsqb;Enter&rsqb;,&lsqb;Enter&rsqb;
target: (Installasjonen begynner og du ønsker å forsette insallasjonen) &lsqb;Enter&rsqb;,&lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: OpenLdap configuration. (The name you gave your computer). Ok.
target: OpenLdap configuration. (Navnet som du kalte maskinen din). Ok.

note: Tag: para
en: OpenLdap configuration. (Confirm the password) Ok.
target: OpenLdap configuration. (Verifiser passordet) Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Norwegian. Bokmaal. Ok. (We have chosen bokmaal, don't think there's any difference to the installation if nynorsk is chosen.)
target: Configuring Inorwegian. Bokmål. Ok. (Vi har valgt bokmål, tror ikke installasjonen skal være noe annerledes ved valg av nynorsk.)

note: Tag: para
en: Configuring Localeconf. (Don't choose anything here). Ok.
target: Configuring Localeconf. (Ikke velg noe her). Ok.

note: Tag: para
en: Samba Server. (Enter)Work group. Ok
target: Samba Server. (Tast inn)Arbeidsgruppe. Ok

note: Tag: para
en: Samba Server. Yes. (We want an encrypted password)
target: Samba Server. Yes. (Vi ønsker kryptert passord)

note: Tag: para
en: Configuring Libpam-ldap.(Type a administrator/root password) Ok.
target: Configuring Libpam-ldap.(Tast inn et administrator/root passord) Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Webmin. (Type the name of your computer, probably filled in already) Ok
target: Configuring Webmin. (Tast inn navnet på maskinen din, antagelig fylt ut) Ok

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Choose your video card). Ok.
target: Configuring Xserver-xfree86. (Velg ditt skjemkort). Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. xfree86 Ok.
target: 'Configuring Xserver-xfree86. xfree86 Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Enter your keyboard model, standard pc104, possibly you are using somethin else). Ok
target: Configuring Xserver-xfree86. (Tast inn ditt tastaturmodell, standard pc104, kan tenkes at du må benytte noe annet). Ok

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Enter) no Ok.
target: Configuring Xserver-xfree86. (Tast inn) no Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Select mouse-port. /dev/psaux is most common as PS/2 port, /dev/tts/0 for com1, and /dev/tts/1 for com2.) Ok.
target: Configuring Xserver-xfree86. (Velg muse-port. /dev/psaux er mest vanlig for PS/2-port, /dev/tts/0 for com1 og /dev/tts/1 for com2.) Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Select type of mouse, PS/2 works normally if you use this.) Ok.
target: Configuring Xserver-xfree86. (Velg type mus, PS/2 fungerer normalt hvis du bruker dette.) Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. No. (Unless you have and LCD monitor)
target: Configuring Xserver-xfree86. No. (Dersom du ikke har LCD skjerm)

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. Simple. Ok. (You may choose others, but at your own risk)
target: Configuring Xserver-xfree86. Simple. Ok. (Du kan velge andre, men på eget ansvar)

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Choose your display dimensions). Ok
target: Configuring Xserver-xfree86. (Velg størrelsen på skjermen din ut fra valgene). Ok

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Set your desired resolution, using space) Ok.
target: Configuring Xserver-xfree86. (Sett de oppløsningen du ønsker, med space) Ok.

note: Tag: para
en: Configuring Xserver-xfree86. (Set the desired color depth.) Ok
target: Configuring Xserver-xfree86. (Sett den fargedybde du ønsker.) Ok

note: Tag: para
en: Configuring Webalizer. (Add a name to the report to be generated.) Ok
target: Configuring Webalizer. (legg til et navn på rapporten som skal genereres.) Ok

note: Tag: para
en: (Concerning dictionaries, type ) 2, &lsqb;Enter&rsqb;
target: (Nå er det spørsmål om ordbøker, tast ) 2, &lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: Configuring Locales. (Use the arrow keys and select nn_NO and no_NO, with space) Ok.
target: Configuring Locales. (Benytt piltasteene og merk nn_NO og no_NO, med space) Ok.

note: Tag: para
en: (Question on dictionary,type) 1, &lsqb;Enter&rsqb;
target: (Spørsmål om ordbok, tast) 1, &lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: (Question about dictionary, type) 1, &lsqb;Enter&rsqb;
target: (Spørsmål om ordbok, tast) 1, &lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: (Question about dictionary, type) 7, &lsqb;Enter&rsqb;
target: (Spørsmål om ordbok, tast) 7, &lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: (LDAP support for php4, must add extension=ldap.so). Answer Y&lsqb;Enter&rsqb;
target: (LDAP støtte for php4, må legge til extension=ldap.so). Svar Y&lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: Do you want to erase previously downloaded .deb files? (Answer) Yes&lsqb;enter&rsqb;
target: Do you want to erase previously downloaded .deb files? (Svar) Yes&lsqb;enter&rsqb;

note: Tag: para
en: Type &lsqb;Enter&rsqb;
target: Tast &lsqb;Enter&rsqb;

note: Tag: para
en: You must choose one of the options below. 5 is selected. No configuration
target: You must choose one of the options below. 5 velges. No configuration

note: Tag: title
en: Mail configuration
target: Oppsett av mail

note: Tag: para
en: If the firewall allows it, the fileserver can be used as a mailserver. To achieve this, some manual steps must be taken:
target: Dersom brannveggen tillater det, kan filserveren brukes som mailserver. For å få det til må det gjøres noen manuelle steg:

note: Tag: para
en: Add domain name in /etc/exim/exim.conf. This results in mail that is not meant for the domain being rejected: Find the line starting with local_domains:, the full line is probably: local_domains = postoffice.intern:intern.intern:tjener.intern:localhost
target: Legge til domenenavn i /etc/exim/exim.conf. Dette gjør at ikke mail som er ment for domenet ikke blir avvist: finn linjen som starter med local_domains:, linjen inneholder sannsynligvis: local_domains = postoffice.intern:intern.intern:tjener.intern:localhost

note: Tag: para
en: Add the domain you will be using, e.g. testschool.skolelinux.no. The full line will then read: local_domains = postoffice.intern:intern.intern:tjener.intern:localhost:testschool.skolelinux.no
target: legg til domenet som du skal bruke. for eksempel testskole.skolelinux.no, slik at linjen blir: local_domains = postoffice.intern:intern.intern:tjener.intern:localhost:testskole.skolelinux.no

note: Tag: para
en: Save the file, and if the domain is properly configured, "user@testschool.skolelinux.no" will be working.
target: Lagre filen, og om domenet er satt opp rett, vil bruker@testskole.skolelinux.no vil fungere.

note: Tag: para
en: So mail will now be stored on the server. The next step is for the users to get hold of it.
target: Nå vil post lagres på serveren. Neste steg er at brukerne skal få tak i den.

note: Tag: para
en: Add the right E-mail address under <quote>Identity</quote>, e.g. "user@testskool.skolelinux.no"
target: Legg inn riktig E-post adresse under <quote>Identitet</quote>, f.eks: bruker@testskole.skolelinux.no

note: Tag: para
en: Under account type, select IMAP
target: Under kontotype, velges IMAP

note: Tag: para
en: Enter a name for the account, (this is the how the account identifies itself in your email application, e.g. "testschool")
target: Legg inn navn på kontoen, (dette er hva kontoen identifiserer seg med i ditt epostprogram, f.eks testskole)

note: Tag: para
en: Enter username for the account (this is the username that will be sent to the mailserver, e.g. "user")
target: Legg inn brukernavn på kontoen (dette er brukernavnet som blir sendt til epost-server, f.eks bruker)

note: Tag: para
en: Enter the password, which is the same as the user's password for logging in.
target: Legg inn passordet, som er det samme som passordet brukeren logger på med

note: Tag: para
en: Host should be "postoffice"
target: Vert skal være postoffice

note: Tag: para
en: Now the user should be able to receive mail. In order to send mail, no changes should be necessary, but for the time being, the user must enter the following in KMail:
target: Nå skal brukeren kunne motta mail. For å kunne sende mail skal det egentlig ikke være nødvendig å gjøre noen endringer, men foreløpig må brukeren legge inn følgende i KMail:

note: Tag: para
en: Select SMTP, server postoffice and port 25
target: Velg SMTP, tjener postoffice, og la port være 25

note: Tag: para
en: The fileserver must be changed to allow forwarding of mail from the internal network:
target: På filserveren må det gjøres en endring for å tillate videresending av mail fra det interne nettet:

note: Tag: para
en: Find the line staring with host_accept_relay. The full line is probably: host_accept_relay = <quote>LOCALHOST</quote>
target: Finn linjen som starter med host_accept_relay. linjen inneholder sannsynligvis: host_accept_relay = <quote>LOCALHOST</quote>

note: Tag: para
en: Add :*.intern, so that the line will be this: host_accept_relay = <quote>LOCALHOST:*.intern</quote>
target: legg til :*.intern, slik at linjen blir som følger:host_accept_relay = <quote>LOCALHOST:*.intern</quote>

note: Tag: title
en: Bibliography
target: Bibliografi
